240 15 Kl. sPADiciFLOR/*:. 



** Märken 2. [Hanblr i axets topp. honblr nedtill.] 



102 C. capitata L. axet egg- ell. klolrundt, af tätt liggande, eggrunda plattade nervlösa 

 fruktgömmen; axfjällen korta trubbiga; bladen smala rännformiga. 2|. 6. Fig. Fl.D. 

 2060. Ands. t.3,r6. Reieh. f.525. H.N.f.6, n:o 82. 



Fukt. äng. i fjelllr. [Lj)l. — Dal. ned till Boda Kapell. Helsl. Loos sn, kring Kyrktjärn. 

 — N. Ost-Finnm, — söd. Norges fjelltrakter.) 1 — 2 quart. hög, med ax af en ärts 

 storlek. 



103 C. nardina Fr. axet ovalt; fruktg. lätt ligg., ovala s])etsade convexa, på ryggen 

 glest nerviga, i kanten sträfva; fjällen trubbiga; strået knappt bögre än de båglikt 

 krökta, trinda borstlika bladen. % 6, 7. Fig. F1.D.2365. Ands. t.3,f.5. Kunze 

 Riedgr. t.23. H.N.f.9, n:o 86. 



Fjellv. r. [Lul. Lpm. Virihjaur på Kajsatsnjunni vid Sirkaloukt; Pollaure. — N. Finnm. 

 Tromsöe, på Ramfjellef. Nordl. Salten på Batfjellet.) Omkr. 2 tum hög, med tätt 

 tufvade strån och knippen af blad, som endast vid baseri äro rännformiga, se- 

 dan n. trinda; axet 2—3 linier långt, döljande de få hanblrna i toppen. Grön- 

 ländska ex. äro dubbelt större. 



10 i C. pulicaris L. axet jemnbredt ell. lancettlikt; fruktg. slutl. ulsperrade e\\. nedböjda, 

 glesa, bredt laiirettlika, spetsiga, nervlösa. 2|. 6. Fig. Sv.B.533. FI.D.166. Ands. 

 t.3,f.7. H.N.f.l3, n:o 87. 

 Fukt. äng. [Sk.—Gestr. Vestml. VG. Dalsl. Boh. söd. Långö; Koster. Öl. Goltt. — 

 N. till Trondhj. Ost Finnm. Vadsöe: Deinb. enl. Bl.) Yngre fingerhög; äldre 6—8 

 tum, med tumslångt ax, bruna fruktg. och slutl. a/fallande axfjäll. — C. psyl- 

 lophora Ehrh. 



*105 C. brevirostris Cederstr. axet jemnbredt ell. aflångt; fruktg. få, upprätta ell. utstå- 

 ende, eggrundt lancettlika, på insidan platta, med kort spröt, n. insvepta i de run- 

 dadt trubbiga hinnkantade fjällen; bl. vid basen rännformiga, uppåt n. trinda, sträfva. 

 2^7,8. Fig. 

 Hafsstr. r. [N. Trondhj. st. nära Ryssvik vid Foldenfjord, på den gräsbevuxna hafsstr. 

 Nordl. vid Saltenelvs utlopp.) Mörkgrön, med 7—10 tum höga strån från kry- 

 pande rotstock, och 5 — 6 lin. långt ax, som än är enkelt, af blott hanblr ell. af 

 hanblr i toppen och 2 — 4 honblr vid basen, än nedtill något sammansatt. 



*106 C. gynocrates Wormskj. axet som föreg.; fruktg. något glesa upprätta, eggrunda, 

 n. trinda, mångstrimmiga, med kort och trindt, något sträft spröt; fjällen spetsiga; 

 bladen vid basen rännformiga, uppåt halftrinda. 2^7. Fig. FI.D.1529. Kunze t.31. 

 Ands. t.3,f.8. 

 Fjellv. r. [N. Saltdalen: Somft. Sedermera ej återfunnen, och ganska osäker.) Fin- 

 gershög; axet 3 — 4 linier långt, hvaraf nedra hälften utgöres af 3-6 honblr; 

 fjällen synas affalla vid mogn. likasom hos C. pulic, till hvilken denna art när- 

 mar sig. Enl. Grönländska ex.; de i H.N.f.12,n:o90 .synas snarare tillhöra C. 

 parallela. — Kobresia scirpina FlD. 



(C. dioica var./ 



*** Tvåbyggare, med han- och honax på olika stånd. 



*107 C. scirpoidea Mich. honaxet n. klubblikf, tälblommigt; fruktg. ovalt aflånga, sträf- 

 ludna, sprötsetsade; axfjällen än spetsiga, än trubbiga, härbräddade; strået sträft. 

 2^7. Fig. F1.D.1528. 

 Fjellv. r. {N. Saltdalen, på den mot Junkersdalen belägna sidan af Solvaagtind 1854; 

 "på den mot Solvaagvandet belägna sid. af Solvaagtind" 1859.) Tufvig, med kry- 

 pande rotslock, och 4—8 tum [stund, mer än fot-] höga, nedtill rikbladiga strån; 

 honaxen ^^—1 tum långa; märken 3. — C. Wormskj oldiana Horn. 



108 C. parallela Somft. honaxet jemnbredt, något ^lesUommi^l; fruktg. eggr. aflånga, 

 upprätta, nerviga, glatta med släta kanter och något utstående spröt; axfjällen spet- 

 siga; strået n. glatt. 2j. 6, 7.^ Fig. Ands. t.3,f.9. H.N.f.7, n:o 86. 

 Fjelltr. r. {Torn. Lul. Lpm. på Kjergevare, Kappasvare, Thoke etc. Pit. Lpm. Val- 

 loive, Tjidtjak. Um. Lpm. Lycksele vid Umenäs och Nydal. — N. Finnm. Salten; 

 Stuedalen. Dovre på Gjederyggen vid Jerkind; Kongsvold; Finnshöe etc. Gudbrands- 

 dalen och Valders: Bl.) 5 — 10 tum högt, glatt, ell. upptill något sträft, bågfor- 

 migl uppböjdt strå; honaxet ^ — 1 lurn långt, smalt cylindriskt, mörkbrunt. — 



