Fam. GramineoB. 24S 



och tumslänga fullkomligt oskaftade småax, ulan spår till något inre skärmfjäll, 

 således ett verkligt Lolium. Torde variera än närmare Lolium än Fesluca, af 

 hvilka många anse den hybrid; dock har F. elalior p ofta blifvit tagen för denna. 



— Festuca loliacea Huds. Brachypodium loliaceum Fr. Glyccria loliacea Godr. 

 & Gren. 



484. BRACHYPODIUM Pal. B. Axsvingel. 



1 B. pinnatum PB. småaxen föga åtskiljda, i upprätt ax; blomborsten kortare än sitt 



fjäll; bladslidorna n. glatta. 2|. 6. — /? rupestre: småaxen fullkomligt glatta. Fig. 

 Sv.B.739. Reich. D.Fl.f.280— 82. Ands. f.2,f.J8. H.N.f.l2, n:o 93. 

 Torra äng. {Sk. Smal. — Uppl. Veslml. Värml. VG. Öl. Goltl. — JV till Froen i 

 Gudbrandsd. — ^ JV. Christiania, och Valders ofvan gården Rejen.) Småaxen ^ — 1 

 tum långa småhåriga. — Bromus L. Festuca Schrad. Trilicum Mönch. 



2 B. gracile PB. axet slakt, af glesa småax; blomborsten längre än sitt fjäll; blad och 



slidor håriga. % 6, 7. Fig. F1.D.164. Reich. f.277— 79. Ands. t.2,f.l7. H.N.f.l2, 

 n:o 94. 

 Lundar. [Sk. Smal. — Uppl. särdeles i Skärgården. VG. Öl. Gottl. — N. Agger- 

 hus. Christianssands och Bergens st.) Högre, mera slak och hårig än föreg. — 

 Brom. sylvaticus Sm. B. pinnatus Fl.D. Brach. pinnat, p Wg. B. sylvati- 

 cum BS. 



2 Flocken Festucacese. Småax skaftade [i vippa]. Skärmfjällen kortare än 

 blomfjällen. 



485. CYNOStiRUS Lin. Kamm-exing. 



1 C. cristatus L. axet jemnbredt, upprätt; småaxen utan märklig borst; bladen jemn- 

 .. breda. 2^7. Fig. Sv.B.66. F1.D.238. Ands. t.2,f.l9. 

 Ängsvall. [Sk. — Uppl. Mcdelp. Sundsvall, vid Marieberg. Angml. Själevad sn. Ner. 



Dalsl. VG. Boh. Öl. Gottl. — N. till nor. del. af Bergens st.: Bl.; inuti landet till 



Dröbak.) Axet tält, ensidigt. 



486. DACTYLIS Lin. Hund-exing. 



1 D. glomerata L. vippan ensidig, med ensidigt gyttrade småax på ensamma, nedtill 

 bara vippgrenar; de nedra bladslidorna 2äggade. 2^6,7. — p Icevigata: bladen 

 glatta. — y lobata Drej. småaxen gyttr. i vippgren:s spets, vanl. Sblomm. Fig. Sv.B. 

 32. FI.D.743. Ands. t.2,f.20. 

 Odl. st. a. iSk.—Ångml. och Jämtl. Dal. — N. till Finnm. — p Sk. Båstad, Pers- 

 hög. Hall. Varberg. VG. Kinnekulle, vid Mörkeklef. ÖG. Slockh. Öl. Ottenby. 

 Gottl. — N. Levanger och Trondhj. flercstädes. — / 5fe. i Alnarps skog.) Slortoch 

 vanl. sträfbladigt, ofta blåaktigt gräs. — y^ ehuru af distinct uts., är väl knappt 

 annat än en spädare skuggform. 



487. FESTuCA Lin. Ängssvingel. 



f Bladsnärp enkelt, inom bladet; alla bladen likformiga platta. 



1 F. giganiea Vill. vippan af långa slaka grenar; småaxen med hårfina borst, längre 



än blomfjället; bladen breda glatta. 2^.6. — /3 triflora: axen 3 — 4blommiga; bladen 

 dubbelt smalare. Fig. Sv.B. 120. Fl.D. 1630; /? 440. Ands. t.2,f.21. 

 Lundar, r. [Sk.— Uppl. Veslml. Ner. Wiby sn: Stud. J. O. Drake. VG. Dalsl. Boh. 

 Öl. Gottl. — N. Christiania; Asker etc. — /? FG. Halleberg: Vesterl. Golll.\ Yånge, 



— N. Christiania; Ullerud.) Har vanl. 4—6 Un. breda blad, utbredd, slak och 

 gles vippa. — Bromus L. 



2 F. sylvatica Vill. vippan mycket grenig upprat; småaxen aflånga 3 — Sblommiga, ulan 



borst; bladen jemnbredt lancetllika strimmiga med utdraget snärp; nedre bladslidor- 

 na utan blad. 2^6. Fig. F1.D.1145. Reich. D.FI.f.326. Ands. t.2,f.22. H.N.f.9, 

 n:o95. 

 Bergstr. i skugga, r. {Boh. Christinedal, Bratteröd och Lindesnäs nära Gustafsberg: 

 Thed. VG. Halleberg, ofvan Stora Lindas; och Hunneberg på afTallet midt emot 

 Bursle gäsfg. samt på Kinnekulle flerestädes. Blek. Carlshamn, i Tubbaryds äng. 

 Sk. Öfvedskloster, på Fruali. — N. Laurvig i Jordfalldalen. Christiansands st. Aren- 

 dal vid Pusnäs; Tjos; Glomsdal söder om Åseralds k:a etc.) Strået 3 — 4 fot högt; 

 bladen 3—7 lin. breda. 



