246 16 El GLUMIFLOBiE. 



3 F. arundinacea Schreb. vippan utbredd lutande; småaxen bredt lancettlika, 3 — 7- 



blommiga, med myckel korl eller omärkl. borst; bladen jemnbreda med omärkligt 

 snärp. 2f 7. — /? pauciflora: spädare; småaxen 3blomm., med tydligare borst. Fig, 

 F1.D.2463. E.B.1593. Reicb. f.33i. Ands. t.2,f.23. H.N.f.9, n:o 94. 

 Hafsstr. [Sk.—Gestr. Medelp. Sundsvall: Reuterm. Hall. Boh. LysekihI. VG. Gö- 

 teborg. Öl. Gotll. — N. Christiania, Dröbak, Porsgriind, etc.) 4 — 5 fot hög, med 

 större vippa och bredare, brungröna småax än följ. (i har fåblommiga och glesa 

 småax med en linie långa borst. — F. elatior E.B. \på grund af Lin. herb\. F. 

 litlorea Wg. , 



4 F. elatior L. vippan yngre sammandragen, vid blomn. utstående, lutande; småaxen 



jemnbreda 6—lOblomm., utan borst; blad som föreg. 2|. 6. — /? subloliacea: vip- 

 pan ax- ell. klaselik, med n. ensamma, skiftevisa och föga ell. icke skaffade småax. 



^ Fig. Sv.B.54. F1.D.1323. Reicb. f.330— 33. Ands. t.2,f.24. 



Äng. a. {Sk.—VB. Haparanda. Jämtl. — N. till Bodöe: Bl.) Småaxen dubb. sma- 

 lare än hos föreg. n. alllid gröna, hos (i, som alldeles liknar ett Lolium, oftare 

 brun- ell. grågröna. — F. pratensis Huds. 



ff Bladen vid öfvergången till slidan tvåörade, utan inre snärp; rotbl. borst- 

 lika ell. trådsmala; yttre skärmfj. åtm. hälften så långt som det inre. 



5 F. rubra L. vippans grenar uppräta ell. utstående, med lancettlika 5 — öblomm. små- 



ax; blomborsten hälften kortare än sitt VyåU, stundom omärklig; stråets blad platta, 

 bredare än de trådsmala hopvikna rotbladen; strået trindt, med under jorden kry- 

 pande rotskott. 2^6. — /? squarrosa: småaxen stora, 8 — llblomm., småludna. — 

 y alpestris: småaxen n. borstlösa sammetsludna. Fig. Reich. f.321. Ands. t.3,f.25, 

 a. H.N.f.l2,n:o 92 [var.]. 

 Skogsäng, a. [Sk. — Lpl. — N. till Ost-Finnm.: Bl. — /? vestra kusten. — y Lpl. — 

 Dal. Osmundsberget.) Stråen mer enstaka än hos de följ. med bredare och plat- 

 tare blad. En form med ludna småax, som växer på sandiga localcr, är F. are- 

 naria Osb. y har en liten smal gråluden vippa, med föga spår till borst: åmu- 

 tica ed. 4. 



6 F. duriuscula Fr. vippan ensidig, för öfr. jemte småax och borst som föreg. ;h\aden 



trådsmala, rännformiga, ell. platta och snart hoprullade, stjelkbladen något bredare; 

 strået trindt, tufvadt, med upprätta skott och tradig rot. ij. 6, 7. — /? coesia: blad 

 korta blåaktiga, båglikt krökta. — y glauca: bl. utdragna blåaktiga, något styfva. — 

 å fusca: vippan smal och n. enkel, mörkt violett. — '' dumetorum L. 4—5 qu. hög, 

 med hoptufvade strån och bladskott; rotbladen långa trådlika. Fig. Fl.D. 1628. Reich. 

 f.302-311. [varr.]. Ands. t.3,f.26. H.N.f.8, n:o 94; /? f.5, n:o 98. * H.N.f.5, n:o 97. 

 Torra st. varr. på sand. {Sk.—Uppl. och Vestml. Värml. och Dalsl. i Vcnerstrakten. 

 Öl. — N. till Ost-Finnm. enl. Bl. — * på steniga hafsstr. Sk. — Boh. Gestr. Ängml. 

 Nora sn. Grönsvik. — N. från Christiania till Finnm. Lyngseidet.) Skiljd från föreg. 

 med sin tätt tufvade växt, ulan märkligt krypande rotskott; från följ. med större 

 och slakare vippa, större småax och bredare, strax de utslå platta, strå-blad. F. 

 dumet. är en medelform till föregående och troligen samma art som F. nemorum 

 Leys. och F. heterophylla Hcenke. 



7 F. ovina L. vippan smal ensidig upprat, med aflånga, 4 — öblomm. glesa småax; 



blomljällen meränd. med borst; alla bladen likformiga borsllika; strået kantigt, för 

 öfr. som föreg. 2f 6. — j3 tenuifolia: blrna n. borstlösa; bladen tagclsmala. — y 

 vivipara: blrna borstlösa, axgroende; bl. något rännformiga. — <? vaginata: strået 

 högt upp beklädt med bladlösa balmgula slidor från fjolåret. Fig. Sv.B.78. Ands. 

 t.3,f.27. H.N.f.8, n:o 93. y F1.D.2043. H.N.f.5, n:o 96 [ena ex.]. 

 Torra st. a. {Sk.— Lpl. — N. till Ost-Finnm.: Bl. — 13 Sk. — y i fieWen. — å Öland, 

 på Alfvaren.) 1 — 2 qu. hög, med smal, endast under blomn. öppen vippa af 2 

 lin. långa småax, som vanl. äro gröna ell. gråaktiga, i fjclltrakter ofta violetta: 

 F. violacea Gaud. — å F. glauca Fr. 



ftf Bladen som föreg. afd.; yttre skärmfj. 2 ell. flera g:r kortare än det inre: 

 Vulpia Gmel. 



8 F. bromoides L. vippan ensidig, upprat, axlikt sammandragen, med omkr. 6blommiga, 



plattade småax på uppåt vidgade skaft; blomfj. kortare än sin borst; bl. borstlika; 

 roten tradig. ©6,7. Fig. F1.D.1445. Ands. t.3.f.28. H.N.f.l3,n:o 93. 



