Fam. GraminecB. 249 



hugget. 2^0,7. — /? humilis: lågväxt och mjuk, med 3— 4bIomm., violetta småax. 



— Y rigens:^ något styft griis; vippan af utspärrade grenar, med ett litet antal sil- 



kesludna småax; bladen korta. — d coslata: vipp. smal af korta grenar; småax af 



3, upphöjdt nerviga blr. — s anguslifolia: högväxt, med långa trådsmala rot- och 

 .rotskottsblad. Fig. Sv.B.88,f.l. F1.D.1444. Ands. f.4,f.40. H.N.f.9, n:o 93 [varr.]. 

 Äng. etc. a. [Sk.—LpL — N. — y i fjelltr.) Vanl. högt, glatt och rikblommigt gräs. 



Blir i fjelUrakter stundom späd och smalbladig med dubb. mindre småax: var. 



alpesiris Fr. H.N.f.O, n:o 93, A. — y närmar sig mycket följ. art, likasom ^ till 



P. compressa. — P. anguslifol. L. herb. 



2 P. cenisia All. vipp. utbredd, af ensamma ell. parvisa, glatta grenar, med 1 — 3, 



ovala, 2 — 5blomm, småax och lancettlika blr; sfjelkbladen 2 — 3, smala, med något 

 utdraget snärp; strået glatt och n. trindt. 2^6,7. — /? flexuosa: n. folhög; vippan 

 liten, upprat, gles, med slufl, horizontala grenar, de nedersta längst. — y abbreviata: 

 lågväxt, strå och slidor något plattade; vippan eggrund. Fig. Sv.B.704. Ands. 14, 

 f.41. H.N.f.6,n:o84; ^ f.3,n:o94; / f.7,n:o93. 

 Fjelltr. [Torn. och Lul. Lpm. — N. Finnm. — Dpvre; Goustalj. etc.) Folhögt, spen- 

 sligt, men lämmel, sfyft gräs med smala blad^och gles axfattig, vanl. violettbrun 

 vippa, y 3 — 6 tum hög, skiljd från P. läxa med föga annat än något krypande 

 rotskott och mer utbredd vippa: P. läxa /? intermedia ed. 4. P. arctica Br. — 

 Anm. P. disitiflora BS., hvarlill Bly It i Norg. Fl. med ? förer en af honom 

 funnen blekare form, torde äfven, om man kan döma af de sinsemellan nog stri- 

 diga beskrifningarne, höra hit. 



3 P. compressa L. vippan vanl. smal ensidig, med 2 ell. flera grenar tillhopa; små- 



axen 3 — ^blommiga; strået styft, p^a^i och blåaktigt. 2/. 6. — ^ Langeana: mer grön, 

 alnshög; vippan stor och slak. Fig. F1.D.742. Reich. D.Fl,f.401, ySf.402. Ands t.4, 

 f.42. H.N.f.l3, n:o 92. 

 Torra st. mur. {Sk.—Helsl. och Dal. Boh. Öl. Gottl. — N. söd. och vestra del. ; nord- 

 ligast vid Trondhj. och Stördalen: Bl. — /? N. Christiania flerest.; Toten: BI.) Blå- 

 aktigt, smalbladigt gräs med platt strå, knappt tumsbred vippa, vanl. smala mång- 

 blomm. småax. — y9, som af Blytt upptages som egen art, är väl icke annat än 

 en luxurierande localform. 



(P. sudetica.) 



ff Roten tradig ell. tufvad, utan längre kryp. skott. 



* Vippan med 3 ell. flera grenar i nedra lederna. 



4 P. sudetica Hcenke: vippan öppen ell. utbredd, mer och mindre slak; småaxen ovala 



Sblommiga med fria nerviga blr; bladen mycket bredare än strået; slidorna och i 

 synnerhet bladskotten plattadt 2äggade sträfva ; snärpet kort. 2^ 6, 7. Fig. Sv.B. 

 614. F1.D.1924. Ands. t.4,f.43. Reich. f.42 1—22. H.N.f.7, n:o 91. 

 Fukt. lund. särdeles i bergstr. r. [Sk. Gudmundtorp vid Pinelierna; Belteberga. Blek. 

 mell. Mörrum och Elleholm. ÖG. Kinda vid Borgberget m. fl. st. Veslml. Sätra 

 brunn: Stud. S. Almqvist. Värml. Carlstad; Bergsl., Häslberget vid Liljendal. Gefle, 

 vid Stenbäcken. Hclsl. vid berget Nipen i Bjuråker, och Élfåsen i Hassela sn: C. 

 O. Berg. Medelp. ^Sättna vid Bybäcken; Borgsjö; Torp, vid Hussboda m. fl. st.: 

 Reuterm. Jämtl. Angml. Lpl. — N. Laurvig. Christiania; Gjaeileb^k; Houg i UI- 

 lensager; Ulierud. Hugelien i Torpen; samt Romsdalen, i Eikisdal. Nordligast i Rå- 

 nen af Trondhj. st.: Bl.) 2 — 4 fot högt, mjukt och bredbladigt gräs, men stund, 

 närmande sig följ. art. Enl. Fr. är vår art H(Bnkes äkta och ursprungl. P. sud., 

 ehuru den sedermera blifvit i Tyskland bortblandad med P. hybrida. 



5 P. trivialis L. vipp. utbredd och något slak; småaxen som föreg.; blrna förenade 



med ett fint ludd, nerviga; bladen knappt dubbelt bredare än strået, med utdraget, 

 n. spetsigt snärp; bladskotten något plattade. 2^6,7. — /? multiflora: vipp. stor, 

 tät, rikblommig och mer färgad. Fig. Sv.B.88,f.2. F1.D.1685. Ands. t.4,f.44. Reich. 



.. f.418, 19; (i 20. H.N.f.7, n:o 92. 



Äng. fukt. st. a. [Sk. — Lpl. — N. till Finnm.: Bl.) Strået vanl. slräft, dock stund, 

 glatt, vippan mcränd. grön. 



6 P. serotina Elirh. vippan yfvigt utbredd med sträfva grenar; småaxen eggrundt lan- 



cettlika, 4 — Gblomm., tvåfärgade: blrna med ludd; slidor och bladskott trinda; 



