252 16 Kl. GLUMnFLORiE. 



Christiania; Krageröe; Langöen; Arendal etc; till Ost-Finnm. enl. Bl. — * Hall: 

 Varberg. Boh. Koön. ÖL Ottenby och Näsby i As sn.) Vippans grenar mindre 

 ulsperrade än hos G. dislans, vid mogn. meränd. hopdragna, dock stund, en el- 

 ler annan nedböjd; småaxen dubb. större, violetta, hos * blekgröna. Molin, ca- 

 pillaris Handb. ed. 1 från Öland synes höra till G. festuciform. — Poa Huds. 

 Molinia ed. 4. Puccinellia Par lat. 



7 G. conferla Fr. den jemnl spridda, täta vippans nedre grenar omkr. 5 tillhopa 



korta uppstående och mycket sträfva ; småaxen jemnbreda, af 4 — 8, aflångt jemn- 

 breda, olydl. 3flikiga bir; stråen tufvade, med rotskott. %. Fig. Bot. Not. 1851, n:o 

 6. Ands. Gram. t.6,f.6I. 

 Fet dyjord, r. {Sk. Broby nära Ingelstorps gästg. på gödsel af rutten tång. Vid vesira 

 kusten.) En medelform mell. föreg. och följ. Vippan eggrund, med trind, icke 

 vid lederna platt ell. fårad blomspindel [rachis]; småax smärre än hos föreg. — 

 Sclerochloa Borreri Bab. Molinia Hn. ed. 4. Är, enl. Beuri, blott en localform 

 af föreg. 



8 G. dislans Wg. vippans nedre grenar utdragna, 3—5 tillhopa, slutl. nedböjda, nå- 



got sträfva; småaxen aflånga, 2— 7bIommiga; birna eggr. aflånga med trubbig ell. n. 

 tvärhuggen spels; stråen tufvade, uppstigande. 2|. 6, 7. — /3 capillaris: vippan slak 

 af hårfina grenar. — y pulvinata: 1 — 3 tum hög, med korta parvisa, föga utstående 

 grenar. — c? reptans: med långa krypande och rotslående skott. Fig. F1.D.251 och 

 2222. Ands. t.0,f.62. Reirh. f.375, /? 376. H.N.f.6, n:o 87 ; ;' f.5, n:o 90. ,. 

 Strand, rännsten. etc. {Sk. — Angml. VB. nor delen. Vestml. Värml. Boh. Öl. Gottl. — 

 iV. till Trondhj.: Bl.) Var. i hög grad; vippan än tät och hopdragen, än gles 

 med ut- och nedsperrade grenar, 2- till Iblommiga, gröna ell. bruna småax o. 

 s. v. — Molinia ed. 4. Poa distans L. P. salina Poll. P. arenaria Retz. Puc- 

 cinellia Pari. 



493. CATABROSA PB. 



1 C. aquatica PB. vippans grenar 4 — 7 tillhopa, jemnt spridda och utstående, n. glat- 



ta; småaxen med 1 — 3, sargadt trubbiga, upphöjdt nerviga blr; strået slakt, nedtill 

 kull-liggande. 2|.6,8. Fig. Sv.B.587. FI.D.381. Ands. t.6,f.64. H.N.f.9, n:o 89. 

 Våta st. {Sk. Smal. i Kalm. län, och vid Jönköp. enl. Scheutz. — Vppl. Angml. 

 Dal. Ner. Örebro och st. Mellösa. Boh. Grebbestad: J. A. Leffl. Öl. Gottl. — 

 N. till Ost-Finnm.) Mjukt, bredbladigt, ofta flytande gräs. — Aira L. Molinia 

 Wib. Glyceria Handb. ed.5åi6. 



2 C. algida Fr. vippan gyttrad, stund. n. i axform; småaxen enblommiga, med myc- 



ket små, ofta felslående skärmfjäll; blomfj. otydl. nerviga. 2f 7, 8. Fig. Wg.FI.L. 

 t.l. Sv.B.545. F1.D.1505. Ands. Bot. Not. 1849 n:o 3; Gram. t.6,f.65. H.N.f.9, 

 n:o 90. 

 Fjellbäck. r. {Torn. Lpm. Kåbdavanka, Lul. Lpm. vid bäcken Vaschajocko; mell. 

 Valli- och Gaskaive fjell etc. Pit. Um. Lpm. Skeblefjell. — N. Ost-Finnm. — 

 Hardanger, på alla högre fjell: Bl.) 1 — 2 tum högt gräs med 1 lin. breda platta 

 blad, mycket små småax, tätt gyttr. i en enkel axlik ell. grenig vippa. — Agro- 

 slis Wg. Phippsia Br. Glyceria Hn. ed. 5 &6. 



494. COLPODIUM Trin. Finn-tatel. 



*! C. latifolium Br. vippan smal sammandragen; bladen smalt lancettlika, med utdra- 

 get hinnaktigt snärp; strået något uppstigande upprätt. 2f. 7, 8. Fig. FI.D.2341. 

 Ands. t.G,f.63. H.N.f.ll,n:o 89. 

 Fjelltr. r. {N. Ost-Finnm. i Birkelierne mell. Wadsöe och Nyborg flerest.; Seidaljel- 

 len; Lebcsbyfjellen vid Laggo.) Ej olik Mol. coerulea, med hvilken detta gräs är 

 närmast beslägtadt, men med bredare blad, 2—3ledadt, alnshögt strå. Småaxen 

 vanl. med en enda blomma af n. lika bildade, gröna, oftare brunvioletla trubbiga 

 fjäll; variera dock i samma vippa med 2 blr. — Catabrosa Fr. Cinna Brownii 

 Rupr. 



495. MOLINIA Schrank. Blå-tåtel. 



1 M. coerulea Mönch: vippan meränd. hopdragen, med 2 — Sblomm. borstlösa småax; 

 strået upprätt, styft, utan flera leder än en ned vid basen. 2^ 7, 8. Fig. St.B.401. 

 F1.D.239. Ands. t.5,f.53. 



