Fam. Graminea. 257 



GoUl. — N. Hvalöarne och vestra kusten upp till Nordfjord i Bergens st.) Axet 

 tall, 3—6 tum långt, halmfärgadl. — Arundo L. Ammophila arundinacea Höst. 

 Calamagroslis Ed. 4 och Fr. 



2 P. ballica RS. vippan grenig sammandragen spetsad; skärmfj.Äj/ZÄpe/mrfe; yttre blomfj. 

 med en hårlik borst under och något längre än fjällets spets; blrnas hår nående 

 dessas midt; bladen snart inrullade. 2^7,8. Fig. F1.D.1684. Reich. D.FlfloS. 

 Ands. t.8,f.93. H.N.f.I, n:o74. 

 Som föreg. r. [Sk. Ystad vid Köpingeåns utlopp; Kåseberga och Sandhammar etc. — 

 N. Sandösund i Christianialjorden: Bl.) Snarlik Calam. epigejos, men med tätare, 

 n. lancelllik vippa; blrna stora violetta med grön bas. — Arundo maritima Ag[ 

 Calamagr. Ed. 4 och Fr. 



509. CALÅMAGROSTIS Roth. Rör-hven. 



f Blomborsten fästad närmare fjällets bas och krökt vid midten: Dejeuxia PB. 



1 C. arundinacea Roth: vippan upprat öppen; skärmfjällen lancettlika spetsade; blom- 



borsten utskjutande långt öfver skärmfjällen; fästets här icke nående till blommans 

 midt. 2^6. Fig. Sv.B.96. F1.D.1683. Ands. t.9,f. 104. H.N.f.8, n:o 90. 

 Steniga back. a. [Sk. — söd. Lpm. — iV. till Trondhj. i Stördalen.) 3 — 4 fot högt, 

 slyfl gräs. — Agroslis L. C. sylvatica DC. ett yngre namn än både Linnés och 

 Roths. 



2 C. acutiflora DC. vipp. som föreg.; skärmfj. smalt lancettlika, utdraget sylspetsade, 



mycket längre än blomman och lika långa som dennas borst; håren föga kortare 

 än blomfjällen. 2^7. Fig, Reich. D.Fl.f.l 45. Ands. t.9,f. 105. H.N.f.lO, n:o 96. 

 Bergstr. r. [Hall. norra delen, vid Onne torfmosse och i Klefbergen; samt Boh. på 

 vest. sidan af Koön. — iV. Christiania, på Langöe; mell. Kongshavn och Bäcke- 

 laget; vid Sandvigen etc: Bl.) Omkr. 3 fot högt gräs, med lät och rikblommig, 

 violett vippa; skärmfjällens spets hoptryckt och nålsmall utdragen. — C. subuli- 

 glumis Exc.Fl.ed.l. 



3 C. varia PB. vippan som föreg.; skärmlj. spetsade, mycket längre än blomman; 



borst och hår som föreg. 2^6,7. Fig. Reich. f.l46. Ands. t.9, f. 106. H.N.f.8, 

 n:o 89. 

 Torra st. r. [Goltl. täml. allmän i norra delen, t. ex. vid Hau i Fläringe; Vestöö gård 

 i Hall sn, etc; i mell. och söd. del. sällsyntare, t. ex. på Thorsborgen och i Löjsta 

 sn.) Vippan glesare än hos föreg. med mer bredfjälliga, viol. småax; bladen n. 

 lancettlika. — C. monlana ed. 6. Arundo varia Schrad. 



4 C, chalybea Fr. vipp. som föreg.; skärmfj. bredt lancettlika spetsiga, af borstens längd, 



föga längre än blomman; håren kortare än blomfj. 2|. 6, 7, Fig. Ands. t.9,f.l03. 

 H.N.f.l5,n:o93. 

 Torra st. r. [Angml. Tåsjöberget samt vid Tåsjön och Hotingsjön; Liden och Ramsele 

 snr ned till gränsen af Ed sn. Värml. vid Tabergs grufvor.) Bar grön- och brun- 

 brokiga småax, af mindre storlek än de öfr. i denna afdeln., med ena skärm- 

 fjället något längre, det andra något kortare än blomman, båda spetsiga, utan 

 udd. — Ar. lapp. j3 Lcest. Ar. sylvat. (3 Wg. 



5 C. lapponica Hn. vippan meränd. smal, n. axformig [hos /? mer yfvig], upprat; 



skärmlj. lancettlika trubbade ell. korlspelsiga, längre än blomman med dess hår; 

 borsten och håren af bloni.fj.-s längd ell. något längre. 2^7,8. — /? opima: hela 

 gräset större och gröfre; vippan af 1 — 2 tum långa utstående grenar. Fig. Wg. Fl. 

 L.t.l. Sv.B.649. Ands. t.9,f.l02. H.N.f.3, n:o 86. 

 Fjelltr. (Lpl. ned till VB, Lul. skärgård och Umeå sn. Jämtl. Brunflo och Ragunda 

 snr. Angml. Medclp. Borgsjö sn, Randklöfven. — iV. Finnm.: Bl.) Vippan knappt 

 fingertjock, violell, af n. dubb. större småax än föreg. Borsten mindre krökt än 

 hos de öfr. i afdeln. — /? C. chalybea Bl.N.Fl. 



ff Borsten rak, fästad vid ell. ofvan midten af blomfjällets rygg. 



* Småaxen gyttrade på vippgrenarnes utsida. 



6 C. epigejos Roth: vippan upprat, med styfva grenar; skärmfjällen jcmnhredt lancett- 



lika, långt sylspetsade; borsten fästad ned på ryggen, kortare än de blomfjällen öf- 



H ar t man, Skandinaviens Flora (9:de uppl.). 17 



