260 16 Kl. GLUMIFLORiE. 



511. AGROSTIS Lin. Ängshven. 

 f Blomman af 2 fullkomliga fjäll: Vilfa PB. 



1 A. stolonifera L. vippan genom de långt utdragna nedre grenarne pyramidformig; 



efter blomn. hopdragen; alla bladen platta, med utdraget aflångt snärp. 2^6,7. — 

 /? straminea: vippan gulaktig; yttre blomlj. meränd. med kort borst under spetsen. 



— y marilima: vippan tätt gyttrad af smärre småax; strået nedtill kull-liggande, 

 ofta rotslående. Fig. F1.D.1623. Reich. D.FI.f.l33— 37. Ands. t.J0,f.l09. 



Fukt. äng., hafsstr. a. [Sk.— VB. nor del. Lpl. — N. till Ost-Finnm. — /? och ^^ på 

 hafsstr.) Vippans grenar vanl. sträfva. Var. i hög grad; ofta alnshög med stor 

 och yfvig vippa: v. giganlca; y stund, quartershög med tumslång vippa. Enl. 

 Prost. Lcest. skall denna art i Lpl. sammanflyta med följ. — A. alba L.Sp.Pl. 

 A. stolonif. 13 L.FLSu. 



2 A. vulgaris With. vippan glest utbredd, genom de längre mellangrenarne eggrund, 



efter blomn. lika öppen; alla bladen platta, med kort, tvärhugget snärp. 2f G, 7. — 

 B aristala: birna med borst. — / pumila: fingerhög, tufvad, med korta eggrunda 

 [af sot förändrade] småax. Fig. Sv.B.581. FI.D.163. Ands. t.JO,f.llO. Reich. f.l31, 

 y 132. H.N.f.ll.n:o85. 

 Äng. a. [Sk. — Lpl. — N. till Ost-Finnm.) Vippan vanl. yfviq af utsperrade, glatta 

 eller något sträfva grenar och smågrenar, med myckel små småax. Både denna 

 och föreg. hafva vanl. krypande bladskott vid basen. — A. stolonifera a L.Fl.Su. 

 A. rubra Wg. Fl.Su. 



f-j- Blomma af blott det yttre fjället; det inre föga ell. icke utveckladt: 

 Trichodium Mich. 



3 A. canina L. vippan yngre slak, före och efter blomningen hopdragen, med utdragna 



mångblommiga och sträfva grenar; bIrna meränd. med krökt ryggborst; rotbladen 

 trådsmala hopvikna. 2^ 6, 7. — /? mutica: blrna utan borst. — * elatior: 2—4 

 qu. hög, med tät grågrön vippa af n. dubbelt större småax; bladen en linie breda. 



— *montana: vippan tät gyttrad; blomfjället tvärhugget, med 2 — 4 borstlika uddar 

 af de utlöp. nerverna och ryggborsten fästad nära basen. Fig. F1.D.1443. Reich. 

 f.l28, 29. Ands. 1. 10, r. 11 2. H.N.f.9, n:o 87. 



Fukt. äng. och betesm. a. [Sk. — Lpl. -- N. till Finnm. Havösund. — ^ elat. N. på 

 Norfjellet i Buskeruds amt. — ' monl. Stockh. på backar vid Rörstrand.) Vippan 

 brun, i skugga stund, gul: var. pallida. — * montana, som i sednare tider icke 

 återfunnits, skiljer sig knappt från A. setacea Curt. med annat än större, mer 

 gyttrad vippa af flera grenar i lederna, samt mindre spetsade skärmfjäll. A. 

 canina d mont. Bl.N.FL utmärker sig från den vanl. formen endast med styfvare 

 gräs och upprat vippa. * elatior, som i Exc.Fl. ed.l fördes till följ. art, tillhör 

 snarare A. canina. 



4 A. borealis Hn. vippan upprat, genom de längre nedre grenarne pyramidformig, efter 



blomn. icke hopdragen, med meränd. sträfva grenar och krökt ryggborst; rotbladen 

 smalare än stjelkbl. 2f 7, 8. — /? minor: 3—7 tum hög, med smal vippa af glat- 

 tare grenar. — * hypcrborea Lcest. folshög, med vippa som /?, alla bl. platta, men 

 smala. Fig. Sv.B.608; /^ 545. Ands. t.l0,f.lll. H.N.f.3, n:o^87 ; jS f.ll, n:o 86 och 87. 

 Fjelltr. på fukt. st. /? på torrare, klipp. etc. {Lpl. — Herjed. Angml. — N. Ost-Finnm. 

 nor. delen af Christiansands st. — * Torn. Lpm. enl. ex. af C. P. Lfest.) Fot- 

 hög, med öppen gråbrun vippa, bredare och plattare rotblad än föreg. Var, 

 lika som canina med större och mindre småax. /?, t^ar. angustata BL, A. alpe- 

 siris LcBst. i Bot. N., är A. rupeslris ed. 4 och Fr.S.V.Sc. samt A. alpina Wg. 

 Fl.L., en form, som härrör af localen och lydl. öfvergår i a. — A. rubra Wg. 

 och Fr. Jemf. Bot. Not. 1840 V- 



512. MUHLENBERGIA Schrcb. 



1 M. pendula Trin. vippan med utdragna ensidigt lutande grenar; bladen breda med 

 trinda slidor och utdraget snärp.. 2^7,8. Fig. Ands. t.lO,f.lJ3. H.N.f.7, n:o 87. 



*) A. rupi-stris ed. 8 från N. upptages i Blytts Norg. Fl. såsom synonym med A. bor. 

 och torde, såsom till blomfj. något olik den sy d-europeiska ocli efter Somf:3 tid ej återfunnen, 

 endast vara en form af nämnde art. 



