Fam. PolypodiaceoB. 269 



sednare tider icke funnen.) Asplen. Scolopendrium L. Scolopendrium vulgäre Sm. 

 Se. officinarum Sw. Se. Lingua Sv.B. 



533. PTERIS Lin. Ormbunke. 



1 P. aquilina L. stambladet triangelformigt, Sdubbelt parbladigt; slutflikarne aflånga 

 trubbiga, de \tlersta sammanflytande till en odeld uddflik. 2i. 8, 9 Fig Sv B 90 

 H.N.f.8, n:o 98 [en hårig var.]. 

 Skogar, vägar etc. a. (Sk. — Isele Lpm. — N. till Finnm.: Bl.) Stor ormbunke. Stambl. 

 stundom hårigt, särdeles på undra sidan: v. pubescens P. C. Afz. Stundom bil- 

 dar en svamp [Dothidea Pleridis Fr.] svarta linier på bladflikarnes undre sida, 

 alldeles liknande smala plättar. 



534. STRUTHIöPTERIS Willd. Strutsbräken. 



1 S. germanica Willd. de ofruktsamma stambladen parbladiga, med pardeldta parblad, 



helbräddade likformiga flikar. 0^.8,9. Fig. F1.D.169. FI.X.l,f.l. 

 Bäckdalar. (Sk. Smål.—Lul. Lpm. Torn. träsk, vid Laimolakti. Boh. — N. till Finnm.) 

 2 — 3 fot hög. Be fruktbärande bladen äro enklare och mycket mindre, salta i 

 medelpunkten af de strutformigt samstående ofruklsamma stambladen. — Os- 

 munda Struth. L. Onoclea Sw. 



535. BLECHiNUM Lin. Kambräken. 



1 B. Spicant Roth: stambladel utdraget lancettlikt. enkelt pardeldl; flikarne skiftevisa, 

 utdraset aflånga, n. trubbiga parallela; de fruktsamma bladens flikar smalare, spet- 

 sade.^ 2^7,8. Fig. F1.D.99. 

 Bergsrött. r. (Sk. Simonstorp, Bosarp etc. Blek. Gredby: Angerum. Smal. vest. del., 

 samt Sandsjö i Konga enl. Scheutz. Hall. VG. Göteborg; Brobolm i Sandhem sn: 

 Nordst. ^ ^o/i. Svanesund och Morlanda på Oroust, samt Gustafsberg etc: Thed. 

 Dalsl. Ör sn. Värml. Carlstad. Herjed. Jämtl. Ner. i Lerbäck sn: Zett. ÖG. vid 

 Gusum, Uppl. Elfkarleby sn, Ytterboda. Hclsl. Norrbo, Bastvailen. Öl. Källa. 

 Gottl. — A. till Ost-Finnm.: BI.) U tum bred, öfver ^ aln lång ormbunke. — 

 Osmunda L. Bl. boreale Sw. 



536. ALLOSöRUS Bernh. Krusbräken. 



1 A. crispus Bernh. stambladet eggrundt, 3dubbelt parbladigt: småbladen skiftevisa; 

 slutflikarne aflånga— omv. eggrunda, inskurna: de fruktbärande bladens smalt lancett- 

 lika, helbräddade. 2f 7. 8. Fig. F1.D.496. H.N.f 3, n:o 98. Somf. Cr.e\s.I04. 

 Fjellv. (Torn. Lpm. Yllostunluri: Kaisapatha. Lul. Qvickjock. Pit. Örfjellet etc. 

 Jämtl. Areskutan. Herjed. ned till Storsjö-fjellen. Dal. enl. Retz. Obs.f.l. — N. 

 Ost-Finnm. ned till Stavanger, Österdalen. Tryssild- och Sölenfjeld.) 3 — 9 tum hög. 



— Osmunda L. Pteris Sm. Onoclea Sw. Cryptogramma Br. 



537. HYMENOPHyLLUM Smith. Hinnblad. 



*1 H. Wilsoni Hook. krypande; de uppstigande grenarne med skiftevisa, mest 2 — 3deldta, 

 något ensidiga parblad, aflångt jemnbreda, uddsågade flikar eller småblad; bladbä- 

 rande skaftet smalvingadt; svepefjellen eggrunda, uppblåsta. 2f 5, 6. Fig. F1.D.954. 

 H.]V.f.ll,n:o96. 

 Fukt. st. på mossa, r. [N. Bergens st. Sognefaeste, Tysnäs vid Kuppelvighave; vid Sand- 

 vigselfven; Hardangerfjordens öar. Christiansands st. Lysefjord vid Andreas sån.) Från 

 en i mossan krypande fågellik rot.Hock uppstiga 2 t. höga hinnaktiga, bladbä- 

 rande grenar, än omärkligt, än temligen bredt vingade, särdeles upp emot bla- 

 den. Parbladen än raka, än tiUbakaböjda; flikarne med en stark brun nerv, 

 alldeles liknande bladen af Mnium undulatuju. Svepefjällen otydligt naggade. 



— H. tunbridgense Fl.D. 



538. OSMUNDA Lin. Safsa. 



1 O. regalis L. stambladet nedtill dubbelt parbladigt, i toppen fruktbärande, med lan- 

 cettlika glatta, vid basen snedt tvärhuggna småblad; vippan pargrenig; axen jemn- 

 breda. 2^7. Fig. Sv.B.366. FI.D.217. H.N.f.l2,n:o 98. 

 Skugg. strand, och holmar i åar, r. (Sk. Christianstad vid Lillö; Ösjö vid Nedre-Mölla; 

 Loshult och Broby snr. Blek. vid Nätraby, Ronneby och Lyckeby åar. Hall La 



