270 17 Kl, FiLiCEs. 



holm; Tvåäker. VG. Baggeqvarn, i Ätran. Smal. i de flesta åar inom Kalmare län, 

 t. ex. Mortorp, Virbo, Strömsrum, Ämån; samt i Femsjö, Viresta etc; Barkeryd i 

 Jönk. län. Geslr. mellan Åbyggeby och Oslättfors.) En skön, 1—2 alnar hög^ 

 ormbunke, växande i buskform. 



101 Fam. OPHIOGLOSSE^. R. Br. Fröredningen i enkelt ell. sammansatt ax af spo- 

 rangier utan ring. Stambladet i knoppen rakt. 



539. BOTRYCHIUM Sw. Låsgräs. 



1 B. Lunaria Sw. stambl. ensamt, n. oskaftadt, fäst vid stammens midl, enkelt par- 



deldt; småbladen månlikt halfrunda. 2^7,8. — (i adianlhifolium : småbi. n. hjert- 

 likt triancelformiga, inskurna ell. parflikiga. — / rhombeum: småbi, rutformiga, med 

 få och djupa inskärningar. Fig. Sv.B.372,f.l. ^ F1.D.18, f. till venster. 

 Betesm. [Sk.—Lpl. — N. till Finnm. — /? Ängml. Hernösand och Grisslands fisk- 

 läge; Tåsjöberget. VB. Umeå sn flerestädes. Jämtl. Fogelberget i Froslviken. Lul. 

 Lpm. Qvickjock; Njunnats. — N. Dovre, Drivstuen. Ost-Finnm. Renöe i Syd- Varan- 

 ger. — y Ängml. Skala. Um. Lpm. Sorsele.) | — 1 quarter hög. — Osmunda Lu- 

 naria L. Mellan /?, som är B. boreale Milde, och hufvudformen finnas på Dovre 

 och trol. flerestädes tydliga öfvergångar. 



2 B. malricariifolium AL Br. stambl. som föreg., fäst ofvan stammens midt, med egg- 



rund omkrets, dubb. pardeldt, med eggrunda trubbiga småbi., och dessas flikar 

 aflånga, tvärhuggna n. helbräddade. 2|.6, 7, Fig. Breyn, Cent.t.94 enl. Angstr. 

 Betesm. r. {Sk. Smal. Femsjö; Odensjö. Roslagen. Geslr. Gefle. vid Stenbäckens ut- 

 lopp: R. Hn. Medelp. Bykullen i Sättna. VB. Umeå sn. Koddis. Dalsl. Ånimskog 

 sn, Hängelö, Sandviken enl. Angstr. Öl. enl. Sjöstr.) Quarfershög. Synes genom 

 det från axen mer aflägsnade, tjocka och fastare bladets smalare omkrets, samt 

 småbladens och flikarnes form vara väl skilj d från följ., med hvilken den länge 

 varit förvexlad. — B. rutaceum W. B. Lunaria y? rutac. Fr. Nov. 



3 B. lanceolatum Rupr. stambl. som föreg., fäst mycket ofvan stammens midt, tätt un- 



der axen, med triangulär omkrets, dubb. pardeldt. med lancetllika spetsiga småbi., 

 och dessas flikar jVmyjörerfa vanl. sågade. 2^6,7. Fig. Fl.D. 18, f. till höger. 

 Betesm. r. [Torn. och Vm. Lpm. samt VB.—Helsl. ocli Värml. på spridda localer. 

 VG. Kinna sn. Furubäck nedom Gillsberg. — N. Dovre; vid Slidre.) Stor som 

 föreg.; bladet på utbildade ex. en god tum bredt och lika långt, af tunn byggnad 

 med långa och smala småblad. ^ B. tenellum Angstr. i Bot.N. med litet, enkelt, 

 grundt fåflikigt blad är, som Angstr. sjelf antyder, sannolikast en yngre form 

 af denna art. — B. matricariifol. ed.5 & 6, samt de flesta förf. B. palmatum 

 Presl. 



4 B. virginicum Sw. bladet på stammens midt, Sdubbelt pardeldt; slutflikarne trub- 



bade, landade. 2f. Fig. Sv.B.6G.5. H.N.f.lO, n:o 100. 

 Bergsrött. r. _ [Ingml. Tåsjöberget vid en bäck nära östra Tåsjö. Medelp. Borgsjö sn, 

 vid byn Ön. Gestr. Gefle, på ön Rönnmaren 1861: Stud. A. Grape enl. R. Hn. 

 Jämtl. Strånäset i Stugu sn. Dal. Osmundsberget, nära gamla oljegrufvan.) 8 — 10 

 tum hög; utmärkt vacker art, med 2 — 3 tum breda, n. Sdubbelt parbladiga blad, 

 men med smärre sporangier än de föreg. — B. anthemoides Presl. 



5 B. rutaceum Sw. bladen ett eller Ivänne, utdraget skaftade, utgående från stammens 



basis, triangulära, dubbelt parbladiga; småbladen eggrunda, inskurna eller flikiga. 

 2f8, 9. Fig. Sv.B.372,f.2. Fl.D.18,f. upptill. H.N.f.3, n:o 99. 

 Betesm. r. {Sk. Tosjö sn; Ystad. — Torn. Lpm. Karesuando. — N. till Salten.) 6—8 

 tum hög, med 2 tum breda blad. B. simplex Hitchc, som är B. Lun. var. cor- 

 data Fr. och Handb. ed.6, funnen i Sk. vid Silfåkra och i Värml, är högst san- 

 nolikt en yngre enklare form af B. rutac. — B. rutwfolium Al. Br. B. matri- 

 carioides Willd. Osmunda Lunaria å L.Fl.Su. 



