272 17 Kl. FiLiCEs. 



Kile-sand på Koster. Dal. vid Leksands by.) En del stjelkar sakna ofta krans- 

 grenar; andra grenas vid basen i blommande sidosljelkar. — å motsvarar hos 

 denna arl E. riparium. 



5 E. fluvialilc L. stjelken inuti enpipig, måw</sfrimmig eller refflad. enkel eller med 



mest Skantiga enkla grenar; slidtänderna syl-lika svarta, n. ulan hinnkant. If. 6, 7. 

 — ^iitnosum L. stj. enkel eller med några få korta kransgrenar, Fig. F1.D.1184. 

 E.B.929. H.N.f.l 1, n:o 97 ; * n:o 98. 

 Vatf. a. [Sk.—Lpl. — N. till Finnm.) Slj. tjock, alnshög, med stort svart ax; hos 

 E. /luv., hvilken växer i djupare, ofta rinnande vatten, blifva grenarne vanligen 

 talrika, 3—5 tum långa och smala; hos den i diken och dyiga ställen växande 

 E. limos. framskjuta alls inga, eller blott 1—6, kortare och tjockare grenar. 



ff Sljelken endast grenad nedtill, eller vid roten, utan kransgrenar. Fort- 

 varande öfver vintern. 



6 E. hyemale L. stjelken inuti enpipig, mångrefjlad, skarp; slidorna med snart a/fal- 



lande, hinnaktiga tänder, härigenom tvärhuggna och naggade. 2|. 5, 6. Fig. Sv.B. 

 330. F1.D.1409. Somf. Cr. exs. 101. 

 Skog. iSk. — Lpl. — N.) Stjelken hård, tjock som en skrifpenna, med hvita slidor, 

 vid basen tecknade med en svart ring. 



7 E. variegatum All. stj. inuti flerpipig, 4—8fårad; slid. svarta, med lika många hvit- 



kantade tänder, i början försedda med en syl-lik, afiallande spets. 2f 7, 8. — * scir- 

 poides Mich. stj. dubb. smalare, trådlik, 4— Skantig, oftast nedliggande ell. uppböjd. 

 Fig. E.B. 1987. ^ Sv.B.702. H.N.f.4. n:o 100. Somf. n:o 3. 

 Kärräng, str. '"■ i skogskärr, r. [Lpl.—Rosl. VcstmL Sala i Gröna gången. Värml. 

 bergslag. Hyttsjöns stränder, och vid sjön Långban. Goltl. — N. till Finnm.) Gre- 

 nad vid basen i talrika, 3-10 tum långa, ofta nedligg. stjelkar; hufvudarlen 

 stundom grof som E. palustre, ofta smalare, knappt skiljbar från underarten, 

 hvilken icke har andra charakterer än de, af grof leken beroende, färre kanterna. 

 E. palustre m. fl. variera på samma sätt. 



103 Fam. MARSILEACEiE R. Br. Växter med enkla trinda blad. Sporer af 2;ne 

 slag, finare och gröfre, i klotr. frukter vid bladens bas. 



542. PILULARIA Lin. Klotgräs. 



1 P. globulifera L. trådlik krypande wh ro! slående, med borstlika upprätta blad. 2^6,7. 



Fig. Sv.B.599. FI.D.223. H.N.f.l5, n:o 98. 

 Öfversvämm. strand, r. ^[Sk. Eiigclholm; Kullaberg; Vasasjön nära Högesta; Christi- 

 anstad på Isternäset; Ärup m. fl. st. Blek. Ronneby ymn. vid Skärsjön; Lyckeby-å 

 och Bastasjö: Ankarcr.; Gredby vid Nätraby å; Thorhamn. Smal. vcst, del. t. ex. 

 Femsjö; Pjetteryd: Scheulz; Ljuder: Cand. Engdahl; Braås i Dref sn; Grenna, mell. 

 Bunn och Ör. ÖG. vid Svartån nära Sömmen. Södml. Öst. Vingåker, vid sjöarne 

 Wirén och Gölen: Stud. O. Drake. Hall. VG. Göteborg, vid Delsjön etc. Gottl. 

 Fröjel samt vid Martebo myr. — N. Bergen; Möllevand nära Christianssand: BI.) 

 Frukter stora som pepparkorn. 



104 Fam. ISOÉTE-^ Rich. Växter med ett enda knippe af syllika blad. Sporer som 

 hos föreg. fam., inneslutna inom bladens bas. 



543. ISOÉTES Lin. Braxengräs. 

 1 \. lacustris L. (och Dur.) bladen styfva, svarlgröna och ogenomskinliga; de störro 



