BraANG. 277 



19 FAM. SOLANACE^. 



26 äTROPA L. Blomkronan bägarlik, 5tandad; frukten ett bär. — A. belladonna L. 



med stora eggrunda helbräddade blad, violettbruna blr, stora svarta bär, ej olika 

 kersbär. En mycket giftig växt, som uppgifves af Hornem. växa i sydl. Norge, hvil- 

 ket ej är troligt. Fig. Fl.D.758. 



20 FAM. PERSONATiE. 



27 MIMULUS L. Fodret bägarlikt, kronan n. klocklik, med något olikformigt Sklufvet 



bräm ; märket 2klufvet. — M. guUalus DC. glatt, kronan stor, gul, med en blodröd 

 fläck på de nedra flikarne; uppgifves af Hr. Lilja i Bot. Not. 1846 hafva blifvit för- 

 vildad i Skåne vid kailkällor i Billinge. 



28 LINARIA supina Desf. de nedre bladen 2 — 4 i krans, jemnbreda, ofvanpå convexa 



blågröna; blr i glandelhårig klase; krön. gul med 2deld öfverläpp och något fram- 

 krökt, violettstrimmig sporre, 4 g:r längre än fodret; Gefle på nya Brobänken. 



29 L. Cymbalaria W. [E.B.502] glatt med slak stjelk, hjertlika 5flikiga blad, och 



30 L. spuria W. med slak stjelk och rundadt eggform., helbräddade blad, funnos båda 



på Gefle nya Brobäiik 1841. Fig. E.B.691. — På Uppsala Slottsbacke fanns 1848 

 en Linaria förvildad med trådsmala blad, vippa af talrika smala klasar med stora 

 gula blr och kort sporre, hvilken synes vara L. juncea Desf. 



31 VERONICA arguta Schrad. i Sw. Summ. Veg. Scand. med glest och likformigt så- 



gade, mot spetsen helbräddade blad, talrika blomax, luden stjelk. Sannolikt har nå- 

 gon afart af V. spicata blifvit ansedd för denna syd-europeiska art, Fig. Schrad. 

 Ver. t.2, f.2. 



32 V. peregrina L. blrna oskaftade, i bladvecken: bladen aflånga,, mot basen afsmal- 



nande, glest naggade; fanns i Linnés tid förvildad vid Uppsala enl. Fl.Su. ed. 1. Den 

 Montinska från Hall. är enl. Fr. en långsträckt V. arvensis FI.D.407; på åkrar vid 

 Söndrums prestgård i Halland. 



33 V. proBCOX All. blomfoderflikarne eggrunda spetsiga glandelbräddade; de öfre bladen 



jemnbreda, de nedre hjertlikt eggrunda: Skåne, Torup på en Sandbacke: Rosén. 

 Obs. Bot.p.59; enl. Fries. Fig. Sturm 58 haft. 



24 FAM. PLANTAGINE^. 



34 PLANTAGO arenaria WK. sfjelken grenig, med n. flockvis ordnade, långskaftade 



eggrunda ax, smalt jemnbreda blad; främre foderflikar trubbiga. Funnen af L. 

 J. Wahlstedt de sista åren i Skåne, nära Malmö slott; förmodl. inkommen med 

 ballast. Fig. 



29 FAM. UMBELLIFER^. 



35 TORILIS infesta Ho/fm. liknar T. Anlhriscus, men är mindre och skiljd med ut- 



sperrade grenar ända nedifrån, hvarjcmle den saknar eller har blott en-bladiga allra, 

 svepen. Anförd ef Retzius efter Afzelius. Fig. E.B.1314. 



36 CAUCALIS daucoides L. skiljd till slägtet från Torilis med stora groftaggiga frukter, 



samt utmärkt af Sstråliga blomflockar och findeidta blad, hv. blr; har funnits vid 

 Fjelkinge i Skåne bland säden. Fig. F1.D.2346. 



37 PEUCÉDANUM salinum Pall? bladen 2—3 g:r pardeldta, på långa slidor. samt med 



mer utsperrade grenar, långa, n. trådsmala flikar; allm. svepe O, eller 1 — 3bladigt 

 och affallande; hv. blr. Meddelad af Häradsh. Kröningssvärd, som tagit växten "i 

 vattendraget, hvilket nedlöper till Saelbo hytta i Norge". Cenoloph. Fischeri Bot. 

 Not. 1846. n:o 12. Förf., som blott eger ett blommande ex. från Norge, är oviss, om 

 detta hörer till denna art eller till P. salinum, hvars af Ledebour citerade fig. i 

 Gmel. Fl.Sib. I, t.41 det Norska ex. fullkomligt liknar. Fullkomligt samma växt, äfven- 

 ledes blommande, är 1863 funnen vid en damm nära Stjernfors bruk i Vestml. af 

 Stud. A. Mörner. 



32 FAM. RESEDACEiE. 



38 RESEDA phyteuma L. bladen hela, de mellersta Sflikiga, blomfod. öklufna; funnen 



på Gefle Brobänk. 



