280 BIHANG. 



grynbärande; örtbladen eggrundt aflånga, något vågiga. Hufvudsakligen med bladen 

 skiljd från R. conspersus. Förvildas stundom ur plantager, särdeles i södra Sv. 



71 FAM. SANTALACEJE. 



68 THESIUM Linophyllum L. lik Th. alpinum, men med horizontala fruktgrenar, mer 



sammansatt blomklase och Staliga blomdelar. Skall enligt Retz. och Lilj. vara fun- 

 nen på ängsbackar i Skåne. Fig. Reich. Deutschl.FI. f.1160. 



75 FAM. URTICACEJE. 



69 PÅRIETARIA diffusa Koch: nedliggande och grenig med eggrunda blad; kalken 



slutl. dubbelt längre än ståndarne; fanns 1848 på Gefle nya Brobänk. Fig. E.B.879. 



76 FAM. AMARANTACEJE. 



70 ÅMARANTUS retroflexus L. blr med 5 ståndare, i axlika gyttringar; stjelken upprat, 



med eggrunda spetsade, i spetsen trubbade blad. Gefle Brobänk 1848. Fig. Reich. 

 Icon. f.668. 



77 FAM. CHENOPODIACE^. 



71 CHENOPODIUM ficifolium Sju. bladen aflånga olikformigt bugttandade; frön punk- 



terade. Är funnen, införd utifrån, vid Carlshamn af Fries, på Gefle Brobänk af förf. 

 Fig. E.B.1724. 



72 C. ambrosioides L. bladen lancetflika, glest tandade; blrna gyttrade i toppen och gre- 



narnes bladveck, hvarföre de bilda Hkasom bladiga ax. Fanns fordom förvildad på 

 Halmstads gator. 



73 BETA marilima L. charakterer af Chenopod., men märket utan stift och slutl. till- 



hårdnande hylle. Stjelken utbredd, blrna mest parvisa i de rufformiga bladens veck. 

 Fanns 1810 och 1841 på Gefle Brobänk; i sedn. åren uppgifven att växa vild på 

 Gottl. Fig. F1.D.1571. H.N.f.l3, n:o 68. 



74 AXYRIS prostrata L. Sambyggare. Blomhylle foderlikt, 3— Sdeldt; stift 2. Frö ett, 



inom fröblåsa. Stjelken ^ aln lång, utbredd med långskaftade, omv. eggrunda blad, 

 och blr gyttrade i hufvud. Uppgifves af Gunner vara funnen i Norge på ett fuktigt 

 ställe vid gården Backe nära Trondhj., troligen införd utifrån, sedermera utgången. 

 Fanns på Gefle nya Brobänk 1843. Fig. Gmel. FI.Sib.3, tab.4.f.2. 



85 FAM. ORCHIDEiE. 



75 ORCHIS pallens L. stjelkknölarne odelade; kalken gul, med 3flikig helbräddad läpp, 



konisk sporre af fruktämnets längd; blomskärmen ennerviga. Upptages af Retzius, 

 men har icke blifvit bestyrkt som inhemsk; Irol. har någon storblommig O. sambu- 

 cina blifvit ansedd för denna. Fig. Jacq. Aust. t.45. — Anm. Orchis aborliva L. 

 [Cenlrosis Siv.], upptagen af Gunner i Fl.Norv., är såsom Prof. Blytt af ex. i Gun- 

 ners saml. funnit, O. maculala. 



86 FAM. IRIDE^. 



76 IRIS squalens L. kalkbladen vid basen håriga, de yttre blå, de inre smutsgula; ört- 



bladen breda svärdlika, kortars än stjelken, lärer flimas förvildad i plantager i söd. 

 Sverige. Fig. Reich. D.FI.763. — Vid Gefle träffas stundom i täpporna den art, som 

 af bildas i Sv.B.360 med de inre kalkbladen ljusblå, och som förf. ej kan skilja från 

 /. germanica L. 



77 CROCUS luleus Lam. lik C. vernus, men med gula blr och hårflikade märken, fanns 



fordom förvildad på gräsplanerna i Löfsta trädgård i Uppl. Fig. Reich. D.F1.793. 



88 FAM. HYDROCHARIDEtE. 



8 VALLISNERIA L. Tvåbyggare, o^blr gytlradc på Momkolf inom bolster; ^Womma 

 ensam. Foder och krona 3bladiga. — V. spiralis L. vattenväxt, med jemnbreda, 

 gräslika,^ i spetsen tandade blad; honblomman hvit, med långt trådlikt, spiralvridet 

 skaft från roten. Uppgifves för flera sjöar i YG., ursprungl. anförd af Prof. A. Af- 

 zelius såsom tagen i en graf, som går genom Nohlhagas [Nordhagas] egor vid Alingsås. 



