pr 



5 ANOECTANGIUM. Fröh. n. regelb. aflangt, på skaft från sidan af sljelken; mynn. 



bar. Mössa ensidig. Tätt tufvad bergmossa. — Sid. 7G. 



6 GYMNOSTOMUM. Fröh. regelb., aflängt— ovalt, på tydligt skaft från sfjelkens topp 



[äldre skenbart från sidan genom nyskoll]. Mössa ensidig. Blad täta, jernnbreda — 

 smalt lancettlika, af tät, fint rundmaskig cellväf, med nerv. Tufvade Jdipp-, säll. 

 jordmossor. — Sid. 76. 



7 STYLOSTEGIUM. Fröh. regelb. n. klotrundt, på omärkligt skaft, n. insänkt mell. 



toppbladcn. Mössa ensidig. Blad täta, sylspetsade, af tät, aflångt maskig cellväf, med 

 nerv. Tufvad slenmossa. — Sid. 77. 



8 HEDWIGIDIUM. Fröh. som föreg. Mössa hättelik, hel ell. vid basen något ensidigt 



klufven. Blad täta, eggrunda ell. eggr. lancettlika, af tät, n. 4kantigt maskig cellväf, 

 ulan nerv. Tufvade greniga sten-, sällan trädmossor. — Sid. 54. 



9 SCHISTOSTEGA. Fröh. regelb., klotrundt, skaftadl. Mössa hättelik, hel. Blad bredt 



lancettlika, af gles grofmaskig cellväf, utan nerv; de ofruktsamma sljelkarne platta, 

 ormbunklika, af på kant satta och med basen hopväxta blad. Späd och enkel, i 

 mörka hålor växande mossa. — Sid. 77. 



10 OEDIPODIUM. Fröh. regelb., klotrundt, med en lång hals öfvergående i det tjocka 



skaftet. Mössa ensidig. Blad breda, rundtrubbiga, af grof cellväf, med nerv. Låg, 

 enkel, ell. af nyskoll grenig mossa. — Sid. 42. 



11 POTTIÄ. Fröh. regelb., ovalt ell. omv, eggrundt, skaftadt. Mössa ensidig. Blad 



lancettl. — eggrunda, concava, genomskinliga af 4kantigt maskig cellväf, med nerv. 

 Låga, enkla, ell. af nijskolt greniga jordmossor. — Sid. 54. 



12 PHYSC0MITRIU3f. Fröh. regelb., klotrundt ell. något päronlikt, skaftadt. Mössa 



uppblåst, slutl. från basen klufven, vanl. kortare än fröh. Blad lancettl., ovala ell. 

 eggrunda, n. platta, af grof 6kantigt maskig cellväf, med nerv. Lika föreg. — 

 Sid. 43. 



13 PYRÅMIDULA. Fröh. regelb., rundadt päronlikt, skaftadt. Mössa 4kantig uppblåst, 



inneslutande hela fröhuset, bristande på sidan, men länge hophängande vid basen, 

 sedan fröh. fällt lock och frön genom sidoöppningen. Blad som föreg. Elt par li- 

 nier hög jordmossa. — Sid. 43. 

 [Seligeria Donniana. Encalypla eocslinct. och commut. Zygodon. Ortholr. 

 gymnosl. Grimm. anodon. Weissia fugax (3.) 



c — Haploperisiomi : fröhusets mynning omgifven af en enkel tand- 

 krans. 



a — Fröhusets tänder 4^16, hela eller oordentligt flikade, 

 sprickiga ell. håliga. 



14 TETRAPHIS. Fröhuset regelb. med 4, hela, uppräta tänder. Mössa hättelik. mer 



och mindre flikig. Mest enkla mossor, växande än på jord, än på klippor. — 

 Sid. 39. 



15 SPLACHNUM. Fröh. regelb., hvilande på ett sköld- ell. flasklikt, färgadt bihang, vi- 



dare än fröh.; tänd. 16, parvis närmade ell. sammanhängande [skenbart 8]. Mössa 

 hättelik, slutl. något ensidigt klufven. Gyltrade kärr- eller bergmossor. — Sid. 40. 



16 TAYLORIA. Fröh. regelb., med kägel-likt bihang, smalare än fröh.; tänd. 16 ell. 32, 



parvis närmade ell. sammanhängande, torra utåt nedböjda. Mössa som föreg. Lika 

 föreg. — Sid. 41. 



17 DISSODON. Fröh. med bihang och mössa som föreg.; tänd. 16, parvisa ell. på sam- 



ma afstånd från hvarandra, torra uppräta. Tält tufvade mossor. — Sid. 42. 



18 CINCLIDOTUS. Fröh. n. regelb. ovalt ell. aflångt, utan bihang; tänd. 16, långa, upp- 



räta, oordenll. spruckna, flikiga och håliga, nedtill förenade med en hinna. Mössa 

 hättelik, vid b£s?n ensidigt klufven. Vallcnmossa. — Sid. 27. 



19 ExNCALYPTA. Fröh. regelb., n. cylindriskt, utan tydl. bihang; tänd. 16 [stund, fe- 



lande; hos elt par arter inneslutande en i inre tänder flikad hinna]. Mössa kägel-lik, 

 slät, insvepande hela fröhuset till mogningcn. På jord, murar m. m. växande mos- 

 sor. — Sid. 52. 



