5 Flocken Plilidiece: kalk i stjelkens topp ell. på en kort sidogren, antingen fri och 



tydlig ell. sammanflytande med svepet. Bladen öfverliggande. SMpIer stora, 

 liknande bladen. 



90 TRICHOCOLEA. Svepe i toppen mellan stjelkens öfversta grenar, liknande en rör- 



fornng, (rind, tvärhuggen och hnrig bägare. Kalk 0. Tämmel. stor pargrenad 

 kärrmossa, med hårfint delade blad och stiplcr, lillsammans liknande ludd. — 

 Sid. 97. 



91 PTILiDIUM. Kalk pä en kort sidogren, längre än svepet, Irind och slät, med hop- 



veckad landad mynning. ^ Tämmel. slor pargrcmg mossa, raggig af de flerklufna 

 bladens och sliplernas hårlika flikar. — Sid. 98. 



6 Flocken Plalyphyllece: kalk meränd. på korta sidogrenar, mer och mindre plattad, 



med öppen 2läppig tvär mynning. Svepets blad lika de öfriga. Blad öfverlig- 

 gande, med en mindre flik på undre sidan. 



92 RÅDULA. Kalk bred plattad, med hel tvärhuggen mynning. Fröhus n. päronlikt 



afläiigt, på utskjutande, men mycket kort skaft. Malilik, plattad mossa; blad run- 

 dade mrd en mindre flik på undre sidan, till midlen hophängandc med den större 

 öfre. Stipl. 0. — Sid. 98. 



93 MADOTHECA. Kalk på båda sidor convex, med tvärhuggen, djupt Släppig och lan- 



dad mynning. Fröh. klotrundt, på kort, knappt utskjutande skaft, Tämmel. stora 

 matllika mossor; blad mer och mindre rundade, på undre sidan bärande en med 

 den öfra föga hophängande, stipelformig flik [bladöra]. Slipler stora och lydliga, 

 odelade. — Sid. 98. 



7 Flocken JubulecB: kalk pä korta sidogrenar, trind och uppblåst el!, veckigt 4- -5 k an- 



tig. Blad öfverliggande, med en mer och mindre tydlig inviken flik på undre 

 sidan. Siipl. tydliga. 



94 LEJEUNIA. Kalk omv. eggrund ell. klubbformig, veckigt ell. vingadt Skantig. Fröhus 



bristande till midtcn. pä kort skafi. Bladens undre llik platt. Fina gröna plattade, 

 i mattor väx. mossor, med odelade blad, hvilkas undre, stund, otydliga flik är 

 platt och till större delen förenad med bladkanten. Stipl. urnupna ell. 2flikiga. 

 — Sid. 99. 



95 FRULLANIA. Kaik egg- ell. omv. eggformig, trind ell. olikformigt fårad. Fröh. som 



föreg. Bladens undre flik concav öronlik, med bladet föga sammanhängande [bladöra]. 

 Bruna, ofta n. svarta, krypande, pargreniga mossor, med rundade hela blad och 

 2flikiga stipler; fruktskaftet föga utskjutande. - Sid. 99. 



(Fossombronia.) 



^^* Frondosce: stjelken icke tydlig, sammanflytande ti!! mer och mindre 

 flikiga ell. sammansatta stam blad [phyllodier]; undant. Fossombronia. 



8 Flocken Codoniece: stjelk och blad mer och mindre skilj da och lydliga. 



96 FOSSOMBRONIA. Kolk stor klocklik, med vidgad mynning. Fröh. på kort skaft, 



oregelbundet ufjpbristande. På strand, väx. mossa, med kort, krypande stjelk, i 

 början med tydligt 2sidiga, sedermera gyttrade, veckiga blad, till formen rundade 

 ell. n. quadratiska — Sid. 100. 



9 Flockei: Diplomitriece: siambl. bugtiga ell. flikiga med tserv [cosla]. Svepe från ner- 



ven på bladets öfra sida ell. spets, bägarlikf och flikigt. Kalk rör- eller bägarlik, 

 inneslutande mössan. 



97 BLYTTIA. Cliarakt, som flockesi. Af tydlig ryggnerv och kalk utmärkt fjellmossa, 



med hanblr läckta af sargade fjäll vid bladnerven. — Sid. 100. 



10 Flocken Haplolcenece: stambl. i spetsen 2flikiga, med mer och mindre tydlig nerv. 



Svepe på nervens öfra sida nära spetsen, kort [bägarlik!] ell. felande. Kalk 0. — 

 Jordmossor. 



98 PELLIA. Svepe bägarlikt, fliktandadt. Mössa bar, utan kalk, längre ell. kortare än 



svepet. Fröhus klotrundt. Stambl. flikade ell. bugtiga, vanl. utdragna och n. ^ 

 tum breda, stundom mera; nerven bred, föga begränsad; fruktskaftet ett par tum 

 långt. — Sid. 100. 



