99 BLASIA Ealli 0. Mössa innesluten inom den sintl. rörformiga och mot spetsen 

 öppnade bladnerven Fröh. afiangt Slambl. yngre blåqröna, under fjällina sam- 

 lade t tumsbreda srjernformiga^ pallar, ofta med flasklika grodd g(>mmcn på ner- 

 ven i slallet for den sallsynla fruklen. Da denna utvecklas, är mossan qul- eller 

 brunaklig, likasom ullefvad. — Sid. 100. ^ 



11 Flocken Aneurew: stambl. utan nerv. Kalk 0. Mössa hopväxt med svepet uppsti- 

 „nr,-!o frän baksidan af bladens kant, n. cylindrisk, köttig. — Jordmossor 



anue 



100 ÅNEURÅ. Charakf. som flocken. Slambl enkla och utdragna ell flikiaa och 

 gyttradc, under uppsvällda och költiga; mössan smal, hvit och hård. - Sid. 100. 



12 Flocken MHzgeriew: stambl. jemnbreda, klynnegreniga, med smal, men tvdlie 

 nerv. Kalk 0. Mössa uppstigande från nervens baksida, klubblik, köttig" och 

 taggig. 



101 METZGERIA. Charakt. som flocken. Matllika och mjuka mossor, växande nå 

 träd och sten, med trådsmala, platta och tunna stamblad. — Sid. 10 J. 



B — Marchantiew: fröhus flera, inom ett skafradf. horizontalt, sköldlikt 

 koniskt eller i strålar deladt fäste. Frön med springtrådar. - Stam- 

 bladens öfverhud smårutig och prickig. 



102 MARCHANTIÅ. Honfiiste deladt till medelpunkten i 5—15 smala strålar. De under 

 strålarne inneslutna svepena inisehållande flera, i flikar bristande fröhus. Hanfliste 

 sköldlikt. skaftadt. Stamblad \ tum och mera i bredd, med oskaftade qroddkorns- 

 s'^ålar på ytan. — Sid. 101. 



103 PREISSIA. Honfasfe cojivext, i brädden grundt 4nikadt eller bugtigt, under med 

 1—2 fröhus i hvarje rum ell. svepe. Fröh. inom en klocklik kalk. o^ordesitligt bri- 

 stande i 4—8 flikar. Hanfäste som föreg. Fruktskaftet utan hår i öfra fästpunkten 

 [honfästets medelpunkt]. Stambl. smärre än hos föreg., omv. hjert- ell. viqqlika 

 med nya blad från den urnupna spetsen. — Sid. 101. ' 



104 SAUTERIA. Honfäste deladt till medelpunkten i 2—6, rörformiga hinnaktiga strå- 

 lar, hvarje med ett fröhus i öppningen, omgifvet af en fortvarande mössa. ^Frukt- 

 skaftet utan hylle vid basen. Slambl. små, n. enkla och utan nerv; honfästet litet 

 och blekgult, på \—l tums skaft. — Sid. 101. 



105 FEGATELLA. Honfäste eggformigt kägellikt, n. helbräddadf, invändigt 4— Srum- 

 migt, med ett fröhus inom en klocklik mössa i hvarje rum. Kalk 0. Stambl. ofta 

 större än hos Marchantia, men mjukare och klynncdeladc, med tydl. nerv; hon- 

 fäste sockertoppformigt, på långt skaft. — Sid. 101. 



106 REBOULIA. Honfästc halfrundt ell. något koniskt, med 4— öflikad ell. bugtad kant, 

 under med lika många rum och fröhus som flikar. Kalk 0. Mössa slutl. förkrympt 

 och otydlig. Fröh. öppnande sig i toppen likasom med ett lock. Fruktskaftet vid 

 dess öfre fäste omgifvet af nedhängande hvita hår. Stambl. smala, likasom ledvis 

 inympade i hvarandra, med tydlig nerv. — Sid. 102. 



107 FIMBRIARIA. Honfäste halfrundt, n. helbräddadf, 3— Srummigf, med ell fröhus i 

 hvarje rum. Kalk utskjutande, delad i flera, långa, genomskinliga, i toppen länge 

 sammanhängande flikar. Fröh. och mössa som föreg. Fruktskaft utan hår. Slambl. 

 .små och vigglika, under convexa. Växer i bergsskrcfvor, utmärkt af de under 

 fästet framhängande hvita kalkflikarne, som nå långt öfvcr fröhuset. — Sid. 102. 



C — Targioniem: fröh. klofrundt, n. oskafiadf, inneslutet i ett från stam- 

 bladefs undre kant framskjutande, 2!äppfgf svepe och oregelbundet 

 öppnande sig i spetsen. Frön med springfrådar. — Stambladens öf- 

 verhud som i föreg. flock. 



108 TARGIONIA. Charakt. som flocken. Stamblad små, liknande Marchantiw, viqq- 

 lika, urnupna och tryckta till jorden. — Sid. 102. 



D — Anlhocerolew: fröhus på stambladens öfra sida. [hos de skand.] nål- 

 likt,^ öppnande sig uppifrån och nedåt i 2 väggar på ömse sidor om 

 ett hårlikt centralslift. Frön med springlrådar. 



109 ANTHOCEROS. Charakt. som flocken. Små, senåriga jordmossor, med tunna 



