4 Fam. Bryacem. 



n. utlöpande nerv och 2:ne långa sidostrimmor. 2^7,8. Fig. Br.eur. R. Hn. Bryac. 

 exs.120. 

 Kärräng. {Sh.—Lpl. ~- N.) 2 — 3 tum lång, slyf, gulglänsande mossa. — Campto- 

 thecium Scliimp. Syn. 



(H. Haldanianum.) 



4 Tamariscina: stamgrenarne n. platta, enkelt ell. 2 — Sdiibbelt pargreniga, med 

 raka blad'). Fruktskariet slätt. 



^ Bladnerven svag och kort, stundom dubbel. 



' a — Enkelt pargreniga. 



18 H. purum L. tvåbyggare; fröh. eggrundt, krökt, med koniskt lock; smågrenarne trinda, 



de öfre trubbiga; bladen tegel-lagda concava, bredt eggrunda, n. rundadt trubbiga 

 med en mycket kort och smal udd, helbräddade, med svag, till omkring midten nå- 

 ende nerv. 2^7,8. Fig. Br.eur. Lindgr. M.e\s.51. R. Hn. Bryac.exs.299. 

 Skogsmark, r. [Sk — Uppsala. VG. GoUl. teml. allmän. Funnen med frukt i Sk. vid 

 Ringsjön, och i Broby af Hamnstr. enl. Lindb.; på Gotll. af P. J. Hellb. och Cleve. 

 — N. till Nordl.) Ljusgrön ell. gulaklig, glänsande och genomskinlig mossa. Frukt 

 myckel sällsynt. 



19 H. Schrcberi Willd. tvåbyggare; fröh. afiångt, krökt, med koniskt lock; smågrenarne 



trinda, vanl. spetsade; bladen ovala, trubbiga med bred udd, helbräddade, n. nervlösa. 

 ij.7,8. Fig. Br.eur. Somf.Cr.exs.l23. Thed.M.exs.iOl. R. Hn. Bryac.exs.300. 

 Skogsm. a. (sk.—Lpl. — N.) Slyfvare och grönare, mindre glänsande än föreg. 

 Var. med längre och spetsigare smågrenar, samt kortare, tjockare och^i loppen 

 något inkrökla; äfvensom med spetsigare blad. — H. parietinum Wg. och trol. 

 Linné. H. mulicum Siv. M. Suec. 



20 H. concinnum Not. sambyggare; fröh. utdraget cylindriskt, rakt och upprätt, med 



koniskt lock; smågren, som föreg., mer lättsittande; bladen eggrunda, trubbade con- 

 cava, med vid basen tillbakaböjda kanter, helbräddade, n. nervlösa. Ti 8. Fig. Br. 

 eur. R. Hn. Bryac. exs.173. 

 Gräsväxta st. helst i fjelltr. r. {Uppl. Upsala, vid Qvarnbo; i Bot. trädg.: Stud. E. Hen- 

 schen. ÖG. Näs: Holmgr. enl. Lindb. — N. Dovre, i gräsvallen på bägge sidor om 

 Sprenbäcken nära Kongsvold; samt strax söder om Drivstuen.) Påminner något 

 om föreg., men växer i täta och fasta tufvor, med glänsande blad, som vid basen 

 hafva spår till 3 ell. flera nerver. Mest ulm. af frukten; men denna är icke 

 ännu funnen i Skand. — H. orthocarpum La Pyl. H. Schreberi y orthocarp. 

 Brid. H. Monlagnei ed.7. Cylindrolherium Schimp. 



(H. dimorphum, Kurrii, piliferum.) 



b — 2— 3 dubb el t pargreniga: Hylocomium Schimp. 



21 H. proliferum L. tvåbyggare; fröh. afiångt, krökt, locket med krökt spröt; stamgre- 



narne med skaftade nyskott, 3dubbelt pargreniga; bladen eggrunda spetsade, otydligt 

 2nerviga. sågade. 2f4— 8. Fig. Sv.B.276. Br.ein-. R. Hn. Bryac.exs.27. 

 Barrskog, a. {Sk. — Lpl. — N.) Bekläder hela sträckor ined sina tjocka, men lösa 

 brunakliga, glänsande lager. Fruktskafteyi vanl. flera samsittande vid nyskottens 

 utgång. — H. parietinurn Sv.B. H. splendens Hedw. 



22 H. umbratum Hoffm. tvåbyggare: fröh. n. omv. eggrundt, krökt, med kägellikt, spet- 



sigt lock; slamgren. oordentligt dubbelt pargreniga; bladen hjcrtlika spetsiga sågade, 

 starkt strimmiga. med nerv som föreg. 2|. 4—8. Fig. Sv.B.552. Br.eur, Thed. M. 

 exs.102. R. Hn. Bryac.exs.28. 

 Skugg. löfskog. r. [Smal. — Medclp. i Sättna. Angml. Bjerträ sn. VB. Skellefteå, på 

 Falkberget. Herjed. Funnesdalsberget. Järn//. Åreskulan; Snasahögen etc. Pil.Lpm. 

 Arvidsjaur och Peljekaise. — N. Chrisliaiiia. Svanöe i Bergens st. Salfjellet vid Fä- 

 mundsjön.) Lifligt grön, mer mjuk och oordentligt grenad än föreg.; stjelkbladen 

 breda glesa, skiljda af ludd. — H. prolif. [i Wg. 



*) En del andra krypande Hypna få i ocli för växtställets skull 2sidiga grenar, men 

 hafva dem spridda, då växten upphör att krypa; de i denna flock hafva dem i alla tillstånd 

 2sidiga. 



