Flock. Hypnecp. 13 



ff Bladen utsperrade ell. mycket utstående af alla sidor [icke ensidiga] 



9 Sqnarrosa: oordentligt grenade, med mycket utstående, sperrade. ell. med spet- 

 sen tillbakaböjda blad. Fruktskaftet slätt. 



'^- Bladen mycket utstående. 



a — Fröh:s lock med långt spröt: Eurhynchium Schimp. 



73 H. siriatum Schrcb. fröh. aflångf, med sylsprötadt lock; bladen triangelformigt egg- 



runda spetsiga sågade strimmiga; nerven slutande ofvan midten. 2|. 5, 0. Fig. Br.eur. 

 Lindgr. M.exs.BS. R. Hn. Bryac.exs.261. 

 Skugg. löfskog. r. [Sk.—Gefle, Tolfors etc. Helsl. Hemstanäs. ]Ser. Örebro m. fl. st. 

 Värml. Pershöjd i bergslagen. Dalsl. Hesselskog. Boh. Christinedal: Thed. GoUl 

 — N. Langöen vid Holmestrand. Svanöe i Bergens st.) Något stor, rnattlik, lifligt 

 grön och glänsande mossa. — H. longiroslre Ehrh. ell vida yngre namn. 



b — Locket koniskt med vårta, säll. med mycket kort spröt; tvåbyg- 

 gare: Hylocomium Schimp. 



74 H. Iriquelrum L. fröh. ovalt, krökt, med koniskt lock; stamgren. något pargreniga, 



mot ändan tjockare och något böjda; bladen triangeiformigt hjertlika spetsade, i top- 

 pen finsågade strimmiga, vid basen dubbelnerviga. 2f. 5 — 9. Fig. Br.eur. R. Hn. 

 Bryac.exs.30. 

 Barrskog, a. iSk. — Lpl. — N.) Gröfst af Sv. arter, med slamgren. af en skrifpen- 

 nas tjocklek, 4—8 tum långa, slyfva och bräckliga. Locket lågt koniskt, med en 

 vårtlik udd. 



75 H. hrevirostre Ehrh. fröh, som föreg.; locket koniskt, med en kort och krökt udd; 



stjelk med rotiudd; stamgren. otydl. pargreniga, smalare mot ändan; stjelkbladen hjert- 

 likt eggrunda, tvärt öfvergående i en smal och krökt spets, sågade, strimmiga; gren- 

 bladen mer småningom afsmalnande; för öfr. som föreg. 2^.8,9. Fig. Br.eur. R. Hn. 

 Bryac.exs.285. 

 Skogsmark, r. [Sk. Fogelsång och Bosarp; Heekeberga, Långavad; Linderödsåsen; 

 Wram etc. Fruktbar, vid Röddinge: AKerm.; samt vid Sätofta och Bosjö kloster: 

 Berggr. enl. Lindb. VG. Hunneberg: Kindb. enl. Lindb. Stockh. Sicklaön flerest.) 

 Mindre och smalare än föreg., lifligare grön; bladen med en utdragen, utböjd 

 spets, ingen ell. otydlig dubbel nerv; smågrenarnes blad n. släta, ulan strimmor, 

 mindre utstående. 



76 H. subpinnatum Lindb. fröh. rundadt, torrt finstrimmigt; stj. glatt; stamgren. n. par- 



greniga ell. trädlikt förgrenade, med båglikt nedböjda spetsade smågrenar; bladen från 

 n. tvär bas bredt eggrunda, hastigt öfvergående i en smal spets, öfverallt finsågade, 

 något strimmiga, med svag, vanl. dubbel nerv vid basen. 2f Fig. 

 Lund. på jord och klipp., r. (Helsl. Hemstanäs, i skogen vid den mindre sjön, med 

 fr. utan lock: R. Hn. Ner. Örebro, i parken vid Lugnet. VG. Halleberg, på trapp: 

 Lindb.) Stor som föreg., lifligt grön ell. gröngul, liknande på en gång denna och 

 H. squarros.,^ men som det synes väl skiljd från begge. Fruktskaftet leml. kort, 

 knappt tumslån gt. 



77 H. Oakesii Stdliv. fröh. rundadt. med kort kägeilikt lock; stj. med rotludd; stamgren 



oordentl. pargreniga, smågrenarne spetsade; bladen eggrunda, kortspetsade concava 

 strimmiga, från midten sågade, med olikformiga smala, längre och kortare sågtänder; 

 nerven nående till och öfver midten, stundom 2grenad. 2f 9, 10 Fig. Br.eur. R. Hn. 

 Bryac.exs.29. 

 Fjelltr. och skog. r. {Pit. Lpm. flerest. Jämtl. Åreskutan, Snasahögen etc. i skogs- 

 regionen. Herjed. Haftorsstöten, Skarffjellet, Malmagen m. fl. st. Dal. Osmunds- 

 berget. Medelp. Norbyknöl. Helsl. Skog sn, Hemstanäs. Uppl. öar i Dalefv. ofvan 

 Elfkarön: R. Hn. — N. Guledalen flerest.; samt Dovre på många st.; vid Drivstuen, på 

 elfvens venstra sida äfven med frukt; Gousta: Jens. enl. Lindb.) 3 tum lång, glest 

 och olikformigt grenad, lifligt grön mossa, lik föreg., men utmärkt af de mindre 

 utsperrade, med kortare spels och tydl. nerv försedda bladen, hvilkas syl-lika såg- 

 tänder gifva dem en något franslik tandning. — H. fimbriatum Hn. H. pyre- 

 naicum Spruce. 



