Flock, HypnecB. 17 



med., men är finare, ljusare, mer pennlikt grenad, samt har smalare, endast vid 

 basen vidgade blad, längre nerv. 



96 H. vernicosum Lindb. tvåbyggare; fröh. aflångt, krökt, torrt något strimmigt; stjelken 



nedligg., med uppstigande toppar, glest och oordentl. pargrenig; bladen eggrundt lan- 

 cettlika, med n. uddlik spets, helbräddade, veckiga, tunna och genomskinliga, med 

 nerv nående öfver midten. 2^ 7. Fig. R. Hn. Bryac.exs.268. 

 Kärr, r. {Stockh. i .ett kärr vid Carlberg, med frukt, och Nacka. Gestr. vid Kubbo. Ner. i 

 Markkärret vid Örebro.) Flera tum lång, men täml. fin, med ett par tum höga, upp- 

 räta, gröna toppar, korta glest sittande grenar. Endast toppbladen klolikt, de 

 öfriga krökta, men knappt ensidiga. Härigenom .samt genom de fullkomligt ge- 

 nomskinliga, n. glänsande, starkt veckiga bladen, hvilkas basceller enl. Lindb.s 

 obs. ära fullkoml. likformiga med de öfre, väl skiljd från de 2 följ. — H. pellu- 

 cidum Wils. i bref enl. Lindb. 



/? — Bladen släta, ostrimmade. 



97 H. aduncum H. (enl. Lindb.) tvåbyggare; fröh. aflångt, krökt, med koniskt lock; stjel- 



ken som föreg.; bladen från bred, n. hjertlik bas lancettlika med lång afsmalnande, 

 klolik ell. oordentligt vriden spets, helbräddade, med nerv till öfver midten, stund. n. 

 utlöpande. 2\. 6. Fig. Br. eur. [H. Knei/fii.] Rab.Bryoth.400. 

 Fukt. st., diken etc. r. {Stockh. vid Haga, Orhem, Huddinge m. fl. st.; samt fruktbär. 

 vid Sandsjön: Lindb. Södml. Grödinge sn, Snäckgärdet: G. L. Sjögr. enl. Lindb. 

 Ner. Arnängarne vid Örebro.) Grön, nedtill brunaktig, knappt gröfre än föreg. 

 hvilken den något liknar. Bladen äro mest ensidigt krökta i grenarnes topp, 

 längre ned mer oordentl. böjda hit och dit, ulan veck eller .strimmor, med starkt 

 uppblåst vidgade bas-celler och nedlöp. kanter. Frukt sälls. — H. Kneiffii Sch. 

 Syn. Amblystegium Sch. Cor. 



98 H. intermedium Lindb. tvåbyggare; fröh. aflångt— n. cylindr., krökt, torrt något strim- 



migt, med koniskt, spetsigt lock; slj. oordentl. pargrenig; bladen tättsittande, ränn- 

 formigt dubbelvikta, från bredt eggrund, knappt nedlöp. bas lancettlika, småningom 

 afsmaln. till spets, helbräddade, ensidigt och starkt skärformiga, med nerv till ofvan 

 midten. 2^6,7. Fig. R. Hn. Bryac.exs.113 [fl^. arfwwf.]. 

 Kärr och fukt. skogsmark. {Sk. — Gestr. Ner. Gotll. Yisby och Gothemsån: Cleve. — 

 N. till Dovre, Drivstuen.) Vanl. dubb. gröfre än de 2 föreg., närmande sig i stor- 

 lek och habitus mer till följ., brun- ell. gulaktigt, i topparne mer rent grön. Blad- 

 spetsen ofta vridet böjd, och cellerna vid bladbasen uppblåst vidgade. — H. adun- 

 cum Hn. i alla föreg. edd. 



99 H. revolvens Sw. sambyggare; fröh. aflångt, föga krökt, med koniskt lock; stjelken n. 



upprat, oordentl. grenad; bladen lancettlikt syl-lika med hårsmal utdragen spets, hel- 

 bräddade, mycket täta och skärformiga, med öfver midten nående nerv. 2f 7 — 9, 

 Fig. Sw.M.Su.t.7. Br.eur. Sill. M.exs.l59. R. Hn. Bryac.exs.112. 

 Sänka kärr. {Lpl. — ÖG. Sk. Broby: Hamnstr. enl. Lindb. — N.) Gröfre än de föreg., 

 ehuru ofta kortare; till färgen röd- ell. svartbrun, med något guldgula toppar. 

 Bladspetsen ofta vriden. — H. aduncum /? Handb. ed.2. 



100 H. badium Hn. fröh. aflångt, krökt med koniskt lock; stjelken med utdragna, enkla 

 ell. föga sammansatta grenar; bladen bredt eggrunda, kortspetsade klolika helbräd- 

 dade concava ostrimmade; nerven upphörande nedom spetsen. 2^7,8. Fig. R. Hn. 

 Bryac.exs.il 4. 



Fukt. klipp., kärr, r. {Lul. Lpm. Ananasfjell; Sirkaloukt: Ährl.^enl. Lindb. Pit. Lpm. 

 Hundviken vid Käxa, m. frukt. Vm. Lpm. Lycksele m. fr.: Angstr. Jämtl. Snasahö- 

 gen på Getvalen. Herjed. Helagsljellen och Haftorsstöten; Funnesdalsberget, m. frukt. 

 VB. Skellefteå, Falkberget; mell. Långträsk och Svanselet. Dal Grycksbo. — N. 

 Salten. Dovre, i kärr nedom Risehöe vid Drivstuen; Kongsvold; Jerkind; Fogstuen 

 etc, äfven med frukt; Ringeboe: Jens. enl. Lindb.) Utmärkt vacker mossa. Gre- 

 narne äro 1 — 3 tum långa, groft trådlika, styfva, enkla, ell. med några få, \ tum 

 långa sidogrenar, till färgen glänsande kastaniebruna med ljusare topp; bladen 

 ensidigt böjda, mycket concava, släta, med kort hvass spets, hos de Lappska ex. 

 mer syllik; nerven i de äldre bladen stark, genomlöpande omkr. I af bladet. 



101 H. exannulalum Giimb. tvåbyggare; fröh. aflångt — cylindr., krökt, med lågt koniskt, 

 Hartman, Skandinaviens Flora, H (9:de uppl.) 2 



