Flock. Hypnecp. 19 



om Visby.) Täml. lik förea., för hvUken den i söd. Eur. länge varil misslagen, 

 men är märkbart finare och tydligare pargrenig, med längre spetsade blad, sma- 

 lare nerv. Ex. frän Upps. och Gottl.^ anses iimnera af Lindb. tillhöra H. filicin., 

 hvilket dock de n. raka bladen, frånvaron af rotludd på stj. etc. synes hindra. 

 Frukt sällsynt i Sv. 



•"' Bladen med ingen ell. mycket kon nerv vid basen, 

 a — Bladen rundtorn tegeilagda. 



a — Stjelkbl. trubbiga ell. kortspetsiga: tvåbyggare: [H. subgen.) 

 Scorpidium Sch. 



107 H. scorpioides L. fröh. aflångt, krökt, med koniskt, spelsadt lock; stjelken oordent- 

 ligt pargrenig. med spridda, mot spetsen tjockare grenar; stjelkbladen klolika, särd. 

 i toppen, anångt eggrunda, kortspetsiga, concava n. helbräddade, med otydlig dubbel 

 nerv \Ul basen; grenbladen mer spetsade och krökta. 2f 7, 8. Fig. Br.eur. Lindgr. 

 iVI.exs.4. 



Kärr och polar i vattnet. {Sk.—Lpl. — N.) Är 1—2 quarler lång och tjock som en 

 skrifpenna, briinglänsande. Frukt sällsynt. 



/? — Bladen smalspetsiga: sambyggare. 



108 H. incurvatum Schrad. fröh. eggrundt aflångt, krökt; locket med en sprötlik udd; 

 stjelken glest och oordentligt pargrenig, med trådlika, i toppen inkrökta grenar; bla- 

 den lanceftlika sylspetsade helbräddade. något ensidigt böjda uppåt, w. nervlösa. 2f. 5, 6. 

 Fig. Br.eur. Lindgr. M.exs.27. 



Sten. etc. r. [Sk.—Gestr. Dal. Ner. Gottl. Thorsborgen. — N. till Salten.) Väocer i 

 några tum breda, plattade mattor med något uppböjda grenspetsar; bladen ofta 

 föga böjda, i topparne mer klolika uppåt. Är vanl. fin som H. serpens. — H. 

 subgeti. Homomallium Sch. 



*109 H. Blyttii Br. & Sch. fröh. som föreg. med mindre spetsigt lock; stjelken oordent- 

 ligt grenig, med trådlika n. uppräta och raka grenar; bladen eggrundt lancetthka 

 spetsade, concava; för öfr. som föreg. 2^7,8. Fig. Br.eur. 

 Sten. etc. r. [N. södra delen: BIjft enl. Scbinip.) Ännu finare än föreg., från hvil- 

 ken den synes skiljd med föga annat än rakare grenar och blad, de sedn. i top- 

 pen ej klolika, men bredare och med svag nerv; anses ock af Lindb. för blott en 

 form deraf. — FF. subg. Homomall. Sch. 



110 H. Haldanianum Grev. fröh. cylindriskt, upprätt ell. något lutande, föga krökt; loc- 

 ket koniskt, med snedt spröt; stjelken oordentligt pargrenig; bladen svagt ensidiga 

 ell. utstående, eggrundt lancettlika, spetsiga helbräddade nervlösa. 2^9 — 11. Fig. 

 Br.eur. Rab. Bryoth.34C, 400 b. 



Jord, ruftn. träd, r. [VB. Norsjö sn, mell. Långträsk och Svanselet vid Skellefteelf, på 

 ruttna stockar.) Bildar nedligg. rolslåcnde tufvor af brun- ell. gulgrön färg. Stjel- 

 ken ett par tum lång, med grenar af ^ — 1 tums längd. Mest utmärkt af frukten, 

 som dock icke ännu är funne^i i Sv. — H. curvirostrum Brid. H. subgen. Hete- 

 romaUium Sch. 



b — Bladen ordnade i 2 tydliga rader, med ensidigt böjda spetsar: 

 [H. subgen.) Drepanium Sch. 



111 H. pratense Koch: sambyggare; fröh. cylindriskt, mycket krökt, n. slätt; locket lågt 

 koniskt, spetsigt; stjelken oordentl. pargrenig; grenaine plattade af 2sidiga, med spet- 

 sarne ensidigt nedböjda, eggrundt lancettlika, spetsade helbräddade blad; nerven in- 

 gen, ell. mycket kort och då meränd. dubbel. 2f 7, 8. Fig. Br.eur. Rab. Bryoth.394. 



Sten etc. i skogar, r. [Ner. Eker sn. Bosl. Sneslinge i Börstil sn. Gefle, Mårdäng: 

 Thed.; Kubbo; och på ön Rönnmaren. Helsl. Hemstanäs, i Flyäriget och Tönsmy- 

 ran. Pit. Lpm. nedom Kobroive. — N. Christiania: Lillcbammer: Jens. enl. Lindb. 

 Dovre, mell. Kongsvold och Yaarstien.) Ljusgrön ell. gulaktig mossa, med utseende 

 af H. denticul., hvars bladställning den nästan har, men skiljd med horizontalt 

 krökt fröh. och ensidigt böjda bladspetsar; utmärkt af de fullkomligt genomskinl. 

 bladen. 



112 H. Lindbergii Mitt. tvåbyggare; fröh. aflångt— eggrundt, krökt, torrt finstrimmigt, 

 med lock som föreg.; stjelken nedliggande ell. båglikt böjd uppåt, oordentligt pargre- 



