Flock. Fonlinalece — Bryineos. ' 27 



rygg] lanceftlika spetsade; perichaet.bladen af fröh:s längd ell. längre; inre perisfomet 

 gulaktigt. 2|.7, 8. Fig.Br.eur. Vet.Ac.H.1846.t.16. R. Hn. Bryac.exs.84. 

 Sten. i strömmar. {Lpl.—DaleUxen. Veslml. Högfors bruk enl. Lindb. Ner. Lekhyttan 

 och Willingsberg. Värml. VG. Nordinge sn; Göteborg. Boh. Risån vid Uddevalla: 

 Thed. Blek. — N. Finnm. — söd. delen.) Finare än föreg.. genom bladens bort- 

 fallande nediill n. tagel-lik; ofta 3—4 quarf. lång och utom' iopparne n. alldeles 

 svart. Sälls. med frukt. Nästan endast på frukten skiljbar från F. squamosa L., 

 från hvilkcn i föreg. edd. den Skand. ej ansetts skiljd. — Pilotrichum C. Mull 



3 F. hypnoides Hn. bladen strödda och åtskiljda, stjelkonifattande, eggrundt lancettlika 

 spetsiga plattade, de öfre concava. 2^ <S. Fig.Br.eur. Vet.Ac.H.1846,t.l5. R. Hn, 

 Bryac.exs.85. 

 Sjöar, stillast. vatt. r. [Gestr. Oslättfors bruk i kärret Flyet, ymnig. Uppsala, Sun- 

 nersta. Stockh. i Söderbysjö; ISack a-Damsjö: Lindb. Dal. Thorsång sn. Storsund. 

 Boh. Marstrand, på Härholmen.) Betydl. mindre än de föreg. med glesa, utstående, 

 n. platta blad, som endast i lopparne äro tegellagda och bilda en syl-lik, trind 

 [icke Skantici] spets; fröh. dubbelt mindre, hälft inneslutet i de sargadt trubbiga 

 perichcBtialbladen. Växer i stora svarlgröna mattor, under alldeles svarta och 

 på de föråldrade stjelkarne bärande frukten. — Pilotrichum Strömbäckii C. Mull. 



12. DJCHÉLYMÅ Myr. 



1 D. falcatum Myr. fröhusets yttre tänder med längdsprickor, de inre bildande en nät- 



lik kägla; fr.skaftet betäckt tiil omkr. midlen af perichsetialbladen ; stjelkbladen i 3:ne 

 tegel-lagda rader, lancettlikt syllika, n. holbräddade rännformiga, skärformigt krökta 

 åt en sida, med nerv upphör, i \tlersta spetsen ell. utskjutande litet deröfver. 2|. 

 4-10. Fig.Br.eur. Vet.Åc.H.l832,t.6. Lindar. M.exs.26. R. Hn. Bryac.exs.86. 

 Sten. i och vid valt. r. (Lpl.—Sk. mellan Selarp och Trollebolm. — N. Christiania, 

 Ladenioen; Oudalen; Filefjell. Österdalen; Romerige. Dovre, vid Vola-sjöarne.) Ett 

 par tum lång, grcnig, grof, mörkgrön eller brunaktig mossa, med 4—5 liniers 

 fr. skaf t, stundom föga längre än pericha^tialbladen. Inre tandkäglan lätt bortfal- 

 lande. — Fontinalis Hedic. F. capillacea L.Fl.Su. Neckera C. Milll. 



2 D. capillaceum Br. & Sch. fröhusets yttre tänder hpla, de inre n. fria; fr.skaftet kor- 



tare än perichfetialbladen]; stjelkbladen åtskiljda .3radiga, från bredare, n. eggrund 

 bas syllika. med mycket läng hårfin, öfvorst sågtandad spets, bildad af den långt ut- 

 skjutande nerven, jemnbreda, n. hårsmalt långspetsade, köladt rännformiga, klolikt 

 krökta åt en sida. 2^9,10. Fig.Br.eur. Vet.Ac.H.I846.t.l4. R. Hn. Bryac.exs.205. 

 Trädröit. 'sid vatten, r. 'Sk. Wisseröd. VG. Huimeberg vid sjön Långvattnet. Vestml. 

 Odensvi vid Alstaån. Stockh. vid Orhem på Salix caprea med frukt: Lindb. Gestr. 

 norr om Storbron nära Oslättfors.) Bladen för blotta ögat n. hårfina, mycket gle- 

 sare och mindre böjda än hos D. falc, i spetsen med några, n. borsllika såg- 

 tänder. Svenska ex. utan frukt äro icke säkra, ehuru godkända af Schimp., och 

 torde möjl. enl. Lindb. utgöra en yngre form af föreg. Be från Gestr. bilda en 

 tydlig mellanform, men föras hit af Schimp. Americanska orig.-ex. af Myrins 

 Dich. capillac. i V.Ac.H.1832,t.7, tillhöra otvifvelaktigt D. pallescens Br. & Sch. 

 — Fontinalis Dicks. Neckera C. Mull. 



3 Flocken Oincliciotece. Oord. grenade mossor, fästa vid stenar i vatten, med 



strödda blad. Fröhus i toppen ell. på korta sidogrenar, med enkelt peristom. 



13. CL\CLIDöTUS Pal. Beauv. 



1 C. fontinaloides PB. fröh. eggrundt, med ganska kort skaft inneslutet mellan de myc- 

 ket korta sidogrenarnes blad; stjelken lång flytande; bladen aflångt lancettlika spet- 

 sade n. helbräddade, rännformiga. 2^ 5, 6. Fig. Br.eur. R. Hn. Bryac.exs.227. 



Stenar i vatten, r. Sk. Skärali. ÖG. Linköping^i Tinnerbäcken, ymnigt. Öl. Gottl 

 vid Kopparvik: Pripp enl. Lindb. — N. enl. Angstr.) Flera tum lång, svartgrön 

 mossa, ej olik en Fontinalis. Bladen torra vågiga och något krusiga, med stark 

 utlöpande nerv. — Trichost. H. Giimbelia C. Mull. C. minor Lindb. 



4 Flocken JSirylrLGse. Upprätt växande mossor, med utdraget skaftade fröhus i 



toppen, enkla, ell. med nyskott vid basen [ofta längre än fruktstjelken]. Fröh. mer- 

 änd. reguliert, ovalt, aflångt ell. päronlikt, med dubJ3elt, säll. enkelt peristom. 



