Flock. Bryinece. 31 



3 A. androgymim Schwagr. fröh. aflangt, n. rakt, föga lutande; bladen kort lancettlika 

 spetsiga, i toppen sågade. 2f 5, 6. Fig. Br.eur. R. Hn. Brvac.exs.204. 

 Skog. på stubb. etc. r. [Sk.—Helsl. Ner. Värml. och DalsL Boh. Christinedal: Thed. 

 — N.) Stjelken knappt lumshög; lik Tetraphis peUucida, äfven till de knoppbä- 

 rande stånden. — Mnium L. Gymnocybe Fr. 



17. TIMMIÅ Hedw. 



1 T. austriaca H. tvåbyggare (enl. Lindb.); fröh. snedt eggrundt, horizontalt, med hals; 



locket vårtbärande; inre mynninghären knutigt ledade, utan taggar; bladen likfor- 

 miga, från basen syllikt afsmaln. till en lång, något trubbad spets, sågade, med mot 

 spetsen sågad ryggnerv. 2f 5 — 8, Fig. Br.eur R. Hn. Bryac.exs.78. 

 Bergstrakt, r. [Pil. Lpm. flerestädes.: Lindb. VB. Skellefteå, vid Krångforssen. Her- 

 jed. Funnes- och Ljungdalsbergen. Dal. Osmundsberget. Värml. Pcrsbergs grufvor. 

 Medelp. Sundsvall. Helsl. Gejle, Heinlingberget. Stockfi. Sandsjöherget. Södml. Sa- 

 lem sn, Bockholms-Sätra. ÖG. Omberg, på Borgsudde etc. VG. Kinnekulle, nära 

 Sågersta. — N. Bogstadås; Dovre, Vaarstien och Kongsvold m. fl. st.) Till stjelk 

 och blad lik ett Polylrichum. 



2 T. bavarica Hessl. samhygg.; fröh. som föreg., med ganska kort hals; locket med en 



grop i spetsen, stundom hj sande en liten vårta; mynn.håren knutiga och besatta med 

 fina nedböjda taggar; bladen som föreg., hvasspetsiga, med sKät nerv. 2|. 5 — 8. Fig. 

 Br.eur. Lindgr. M.e\s.72. R. Hn. Bryac.exs.77 [allt under n. af T. megapolit.]. 

 Bergstr. r. [Torn. Lpm. Enontekis: Wg enl. Lindb. Herjed. Gröndörren; Hamrafjell 

 etc. VG. Kinnekulle vid Hellekis. ÖG. Omberg. — N. Salten, Solvaagtind. Trondhj. 

 Mostamarken, Dovre omkring Kongsvold och Drivstuen.) Skand. ex. mindre än fö- 

 reg.; bladen vanl. krusiga, endast till midten sågade, hos uti. ex. stundom sågade 

 ända till basen. — T. austriaca j3 alpina ed. 3. T. megapolitana edd. 4 — 8. 



3 T. megapolitana H. /? norvegica Lindb. [sambygg.; fröh. som föreg., lutande; lock och 



mynn.hår som föreg.] bladen olikformiga, de öfre (gulgröna) som hos föreg., men af 

 lös cellväf, de nedre dubb. kortare och bredare, lancettlika, af tätare cellväf med kort 

 udd af den utlöp. nerven. 2f Fig. Hedw. St. crjpt. L t. 31 (a) enl. Lindb. 

 Fjelltr. r. [Pil. Lpm. Tjidtjak: Lindb. — iV. Dovre, vid Drivstuen, Vaarstien och Kongs- 

 vold. Gudbrandsdalen, vid Stuelsbro: J. E. Zett.) Bildar tufvor af något styfva, 

 uppräta 1 — 3 tum höga sljelkar med gulgröna toppar, dernedom bruna med bre- 

 dare blad och sammanväfda af rolludd. Frukt ej funnen på /?. — Hufvud- 

 formen, som är T. cucullata Michx., ej funnen hos oss. /3 är T. norvegica Zett. 



18. BRYUM Lin. *). 



f Rhodobryum Schimp. Ett ensamt ny skott i toppen och andra, underjordiska 

 från stjelkens bas; bladen stora, rosettlikt gyttrade i toppen, stjelken dernedom 

 bar [liks. fjällig]. 



1 B. roseum Schreb. tvåbyggare; fröh. aflångt, något nedböjdt; bladen aflånga, något 



bredare ofvan midten, spetsiga, starkt sågade, med utlöp. nerv. 2|. 6 — 8. Fig. Br.eur. 

 R. Hn.Bryac.exs.217. 

 Skogsmark. [Sk.—Lpl. — N) 1 — 2 tum hög, med 3 lin. långa blad i toppen, det 

 hela liknande ett palmträd i smått. Sälls. m. frukt. — Mnium serpyllif. y L. 



ff Bryum (i eg. mening): Nyskott från stjelkens spets, vanl. två tillsamm.; inre 

 perist:s tänder alltid med mellanligg. hår, som i kanterna hafva skarpa taggar. 



* Ccespiticia. Bladen i friskt tillstånd utstående, eggrunda— lancettlika, 

 spetsade, platta ell. något kölade; fröh. päron- ell. klubblikt, mer och min- 

 dre nedböjdt. 



a — Fröh. utdraget klubblikt, ell. päronlikt med lång hals (n. af 

 sjelfva fröh:s längd). 



a — Tvåbyggare. 



2 B. pseudolriquetrum Schwcegr. fröh. utdraget klubblikt, nedböjdt; stjelkarne något 



utdragna, förenade med rotludd; bladen eggrundt lancettlika, smalspetsiga med knappt 



*) Fröhusets lock är hos alla Skand. Brya coiivext, med en vårtlik spets [mamillatum]. 



