Flock. Bryinew. 33 



med Inng hårlik tandad udd af den utlöp. nerven; nyskotten långa trådsmala. 2^6—8. 

 Fig. Br.eur. 

 Jord, helst i Oelltr. r. {VG. Lidköping, vid Venern. Dal Osmundsherget och Stygg- 

 forsen. Pil. Lpm. Tjidtjak. LuL Lpm. Qvickjock, Kirkevara. Gottl. Kopparvik: 

 Pripp enl. Lindb. — N. Dovre. Lom, Visdal: Moé enl. Lindb. Laurvig.) Mindre 

 än för eg. med smala, \—2 tum långa ny skott ; fröh. mindre och mer kluhblikt, 

 med kortare och tjockare hals; bladudden längre, mer hårlik och krokig. Torde 

 sammanflyta med smärre former af föreg. 



b — Fröh. med kortare hals. 



a — BIr 2könade. 



^^10 B. microstegium Br. & Sch. fröh. aflångt ell. smalt omv. eggrundt; nyskott korta, 

 tätt tufvade, tätbladiga; bladen aflångt eggrunda, med lång och smal spets, helbräd- 

 dade, endast i den af nerven bildade udden omärkl. tandade. 2jL 6 — 8 Fi^^ Br eur 

 yet..4c.H.1846,t.l2. ^' 



Torrare mark. r. (iY. Dovre, Kongsvold, vid vägen.) Tufvorna 2 — 3 lin. höga med 

 mer än tumslånga fruktskaft; fröh. 1 lin. långt, n. ovall, med smal mynning; 

 locket myckel nedplaltadl, med låg vårta. 



(B. cirratum.) 



[i — Tvåbyggare. 



11 B. turbinatum H. fröh. utdraget päronlikt, nedl)öjdl ; st.jeiken med 1—3, utdragna 



glesbladiga nyskott; bladen ovalt lancettlika, spetsade, omärkligt naggsågade, med kort 

 udd af den utlöp. nerven. 2|. 6 — 8. Fig. Br.eur. Somf Cr.exs.l 18 enl. Lindb. Rab. 

 Bryoth. 622. 

 Fukt. st. diken. [Sk. — Jämtl. VB. Skellefteå och ^■orsjö. — N.) Nyskotten i— iV tum 

 långa; fröh.s hals något kortare än det egentliga, rundadl ovala fröh.; stjelken 

 stundom tumslång. 



12 B. ccespilicium L. fröh. aflångt ell, smalt omv. eggrundt, nedböjdt; nyskotten korta, tätt 



tufvade och tätbladiga; bladen eggrunda spetsade, helbräddade, för öfr. som föreg. 

 2^ 6—9. Fig. Br.eur. Lindgr. M.exs.69. 

 Tak. murar, jord, a. (Sk.— Lpl. — N.) Växer i täta, ranl. låga lufvor med ymnig 

 frukt. Fröh. hängande, raka, mörkbruna. 



13 B. Muhlenbeckii Br. & Sch. fröh, aflångt kluhblikt, nedböjdt; stj, och nyskott ut- 



dragna, trinda af tegellagda blad, tätt tufvade; bladen eggrunda — bredt aflånga, n. 

 trubbade, med tillbakavikna helbräddade kanter, i spetsen försvinnande nerv, 2f 7. 8. 

 Fig. Br.eur. R. Hn. Bryac.exs.258. 

 Fukt. klipp. r. [Pil. Lpm. Kaltisbout. steril. Medelp. Sundsvall. Upps. Lassby: Cleve 

 enl. Lindb. Stockh. flerestäd. VG. Hunneberg. Allt enl. Lindb. — iY, Nses jern- 

 verk; Filefjeld i Frostdalen.) Bildar täta tumshöga rödbruna lufvor lika följandes, 

 men utan glans. Skiljd från nämnde art genom de bredare och myckel mer grof- 

 maskiga bladen; från föreg. med de uddlösa bladen, utan utlöp. nerv. Frukt säll- 

 synt. — B. alpin. j3 brcvifol. Myr. enl. Lindb. 



14 B. alpinum L. fröh. som föreg,, nedböjdt; stjelk och nyskott utdragna, trinda af tegel- 



lagda blad, tätt tufvade; bladen lancettlika, med tillbakavikna, hela ell. i spetsen 

 omärkl. naggade kanter, utlöp. nerv. 2f 6, 7. Fig. Br.eur. R. Hn. Bryac.exs.224. 

 Klipp. r. [Sk. — t'ppl. Medelp. Sundsvall. Herjed. Funnesdalsberget. Boh. Hall. — N. 

 till Nordl.) Växer i täta tumshöga kopparglänsande lufvor, med täta, föga utstå- 

 ende blad, spetsiga ell. med kort, nagglandad udd, af den utlöp. nerven. Sälls. 

 med frukt. 



15 B. alropurpureum Br. å Sch. fröh. ovalt, hängande på båglikt böjdt skaft; nyskotten 



korta, tätbladiga; bladen eggrundt lancettlika, spetsade, concava, helbräddade med kort 

 udd af den utlöp. nerven; de nedre smärre och smalare. 2^5,6. Fig. Br.eur, R, Hn. 

 Bryac.exs.223. 

 Jord, mur. r. {Södml. Skäcklinge i Botkyrka sn. Stockh. vid Marieberg. Herjed. 

 Flottafjell.) Tufvorna 2 å 3 lin. höga, m,ed 5—6 lin. fruktskaft. Skiljd från följ. 

 med bredare blad, kortare och tjockare, mer svartrödl fröh. 



Hartman , Skandinaviens Flora n, (9:de uppL). 3 



