Flock. Bryinece. 37 



ijllöp. nerven. 2^6—8. Fig.Br.eur. Vet.Ac.H.i846,t6. Lindgr. M.exs.60 enl. Lindb. 

 R. Hn. Bryac.exs.286. 

 Fukl. jord. r. {Lul. Lpm. Wallibacken och Karnajock. Pä. Lpm. Walloive. Jämll. 

 Snasahögen vid Handölsforssen. Herjed. Skarffjellet och St. Midtåkläppen. Gejle. 

 Stockh. Sundsta: Lindb. VG. Lidköping: Lindgr. — N. Trondhj. Mostamarken. 

 Dovre. Tellemarken. Bleefjeld samt Kongsberg.) Vanl lufvad och låg, ej olik B. 

 cxBspilic, men med smalare blad; fröh. kortare ell. längre päronlikt, stund, nå- 

 got krökt. 



(B. Ludwigii.) 



\'\'\W Webera Schimp. Xyskott från sfjelkens bas; inre perist. med släta, ofta 

 felande ell. mycket korta hår. 



* Inre perist, med hår. 



a — Fröh. päron- ell. kliibblikt, nedböjdt: bl. eggrunda - bredt lan- 

 cettlika. Tvåbyggare. 



3.5 B. Wahlenbergii Sw. fröh. rundadf päronlikt, nedböjdt; sfjelk och n> skott utdragna 

 glesbladiga; bladen eggrunda spetsiga, de öfre lancettlika, finsågade; nerv upphör, 

 under spetsen. 2^6—8. Fig^Br.eur. R. Hn. Bryac.exs.160. ^ 



Ler- och sandjord, r. [Jämtl. Areskutan. Herjed. vid Malmagen. Dal. Tdre. Angml. 

 Sollefteå: Frist. enl. Lindb. Gefle, vid Märtsbo etc. XJppl. Uppsala: Zett.; Hargs 

 bruk. Stockh. Lidingöbro och Marieberg m. fl. st. enl. Lindb. Sk. mell. Lackalänge 

 och Valkärra. — N. Tromsöe. Trondhj. Suul vid Kongstuen. Dovre. Stulsbroe och 

 Voss.) Sfjelken .V-2 tum lång, med fä ell. inga nyskott; för öfr. utmärkt af sin 

 blekgröna färg [härrörande af de stora, genomskinliga bladmaskorna] samt af de 

 höga glesbladiga hansljelkarne, som bära en bred, utstående bladig blomma i 

 toppen. Mnium albicans Wg. 



36 B. Ludwigii Spreng. fröh. utdraget päronlikt, nedböjdt; stjelken utdragen [hos /? kort] 



enkel e!l. med 1 — 2 nyskott; bladen eggrunda, de öfre eggr. lancettlika, trubbade ell. 

 med tvär naggsågad spels; nerven upphör, under spetsen. 2^7 — 9. — /3 gracile: 

 lågväxt, med smalare, n. upprätta blad: kortare fröhus. Fig.Br.eur. R. Hn. Bryac. 

 exs.l3 [a å (i). 

 Fukt. st. i fjeliir. [Lul.^ Lpm. mell. Virihjaur och Pollaure. Pit. Lpm. Tjidtjak. JJm. 

 Lpm. Marsfjellen: Angsfr. Herjed. — N. Folgefonden i Bergens stift. Gråsiden på 

 Voss. Dovre, på Storhöe och Finnshöe. Bleefjeld i Tellem. — ft Torn. Lpm. Ketke- 

 suando. Pit. Lpm. Peljekaise. Jämll. Skalstugan; Areskutan. — N. Salten— Gousta- 

 fjell.) Stjelkarne tufvade, V — 2 tum långa, något glesbladiga; ji 2 — 3 lin. hög. — 

 B. borcale Somf 



b — Fröh. som afd. a — ; bl. lancettl. ell. smalare. 



37 B. nutans Schreb. blr 2könade; fröh. klabblikt, meränd. nedböjdt; stjelken något ut- 



dragen, enkel eller grenad af nyskott; de nedre bladen smärre och bredare, de öfre 

 n. jemnbredt lancettlika, spetsade sågade, med i spetsen upphörande nerv. 2|. 6 — 8. 

 — /? longisetum: fröh. pä midten mer bukigt, med 2—3 tum långt skaft. Fig. Br. 

 eur. Lindgr. M.exs.63. R. Hn. Bryac.exs.167. 

 Tufviga st. a. [Sk.—Lpl. - N.) Växer spridd ell. löst tufvad, med 3—4 lin. hög 

 stjelk, stundom förlängd och grenad, mer än tumshög; toppbladen långa och 

 smala. Fruktsk. 1—2 tum högt. - B. f Webera) SphagnicolaBr. & Sch. från N. 

 .skiljer sig med intet annat än blrna, som äro tvåbygg., och då förf på Schimpers 

 ex. äfven funnit 2könade blr, torde det vara rättast att anse dem höra hit, och 

 att nutans företer samma könsförhållande som B. crudum. 



*38 B. Schimperi C Mull. tvåbyggare; fröh. atlångt klubb- ell. päronlikt, nedböjdt; stjelk 

 och nyskott utdragna trådsmala; bladen upprätta, från den bredare basen lancetthkt 

 spetsade; nerven unphörande i den naggade spetsen. 2^7,8. Fig.Br.eur. Vet.Ac.H. 

 1846,t.l0. 

 Fukt. jord. r. (iV. Dovre. Jerkind; Jättafjeld: l^e^^w^ q\\\. C.. MnW.) Stjelken jemte 

 ny skotten omkring tumshöga rödaktiga; fröh. en lin. långt, aflångt päronlikt; 

 inre mynninghåren på fig. mera liknande dem hos Bryum än hos Webera. — 

 B. rutilans Br. & Sch. 



39 B. annolinum L. tvåbyggare; fröh. klubblikt. nedböjdt; stjelken något utdragen: de 



