Flock. Meesiece. 39 



Dovre, Vaarstien.) Liknar föreg., men är duhheli mindre och har mer horizonlalt 

 fröhus. 



46 B. polymorphum Hn. fröh. aflångt päronlikt. lutande; locket kägel-likt; bladen aflångt 



lancettlika med småtandad spets. % 7, 8. Fig. Br.eur. R. Hn. Bryac.exs.165. 

 Fjellv. r. [Lul Lpm. Qvickjock, Jämll. Snasahögen. Herjed. Ösjökläppen och Haf- 

 forstöten. — N. nära Mariestuen, vid gränsen af Bergens och Chrisliania stift. Dovre, 

 v. om elfven vid Drivstuen; på Finnshöe, samt vid Vaarstien.) Hela mossan icke 

 tumshög; inre mynninghinnan delad i långa likformiga tänder. Den Jämtl. är 

 var. brachycarpum Bryol. eur. 



47 B. cucullatum Schwcpgr. fröh. aflångt päronlikt, nedböjdt; stjelken och de smalt tråd- 



Hka nyskotten något utdragna; de nedre bladen n. eggrunda trubbade, de öfre lan- 

 cettlika, mer spetsiga, omärkl. naggade; nerven upphör, under ell. i spetsen. 2j. 6 8 



Fig. Br.eur. Rab.Bryoth.442. 

 Fukt. jord i fjelltr. [Torn. Lpm. Keitotsorro. Lul. Lpm. Qvickjock. Pit. Lpm. 



Adolfström och Valloive. Jämtl. Snasahögen. Herjed. Helagsfjellen; Malmagen. 



N. allmän på de högre fjellen.) Stjelken 3 — 4 Un., läckt af de upprätta, n. in- 

 böjda, vanl. trubbade bladen; nyskotten smala 3 — 6 lin. långa. 

 (B. longicoll., elongatum.) 



ififti* Leptobryum Schimp. Nyskott som afd. Webera; inre perist. som jBri/i«m 

 i eg. mening. Blr 2könade. 



48 B. pyriforme H. fröh. fullkomligt päronliki, nedböjdt; stjelken n. enkel; bladen från 



vidgad basis borstlika, i spetsen såglandade, med utlöp. ner> . 2^ 5 — 7. Fig. Br.eur 

 R. Hn. Bryac.exs.106. 

 Murar, sandjord. [Sk. — Lpl. — i>'.) Löst tufvad med 2 — 3 lims stjelk, nedtill med 

 små, uppiill långa, n. hårsmala blad; nyskott 1—2, oftare inga; fröh. vidgadl 

 päronlikt, rödbrunt, glänsande. — Mnium T.. 



19. TÉTRAPHIS Hedw. 



i T. pellucida H. fröh. cylindriskt; bladen eggrunda — lancettlika spetsiga helbräddade; 

 nerven mot spetsen försvinnande. 2^ 4—7. Fig. Br.eur. Thed. M.exs.l29. R. Hn. 

 Bryac.exs.99. 

 Ruttna stubb. etc. Sk.— Lpl. — N.) Tumshög, enkel. — T. cylindrica Funck. Mni- 

 um L. Georgia Mnemosynum Ehrh. och C. Mull. G. pellucida Rab. och Lindb. 



2 T. Broivniana Hn. fröh. eggrundt; sljelken ganska kort; bladen eggrunda trubbiga 

 tilltryckta, med ingen eller otydlig nerv vid basen. 7. Fig. Br.eur. Funck t. 6. 

 Bergsklyft. r. [VG. Kinnekulle på sandstensklefven nedanför Hellekis och Råbäck; på 

 sandstenslagret midt för Källby k:a. ÖG. i taket af samma håla som Schistostega. 

 Värml. Kroppa pä Braltbergef. — Ts. i Krokklefven; Graefsenaas nära Christiania: 

 Zett.) Mycket liten och späd, knappt \ tum hög. Be öfre bladen spetsigare, stun- 

 dom något småtandade. Har stundom vid basen långa tunglika ell. viggformiga 

 och 2—3flikiga, n. bruna bladlika grenar, som dock hittills ej blifvit observerade 

 på Svenska ex., men finnas på de Norska. — T. ovala Funck: formen utan blad- 

 lika utskott. Tetrodontium Schwcegr. T. varium Lindb. [aåijl). 



20. MIELICHHOFERIÅ Hornsch. 



\ M. nitida Hornsch. fröli. päronlikt, n. upprätt; stjelkarne nedtill fast tufvade, upptill 

 fria, tagelsmala; bladen eggrundt lancettlika, mot spetsen landade; nerven bred, upp- 

 hör, under spetsen. 2^ 8, 9. Fig. Br.eur. R. Hn. Bryac.exs.285. 

 Fjellberg, r. [VG. Hunneberg, på alunskiffer i branterna mot Nygård. — N. Dovre vid 

 Vårstien; samt vid Skåp- och Sprenbäckarne med frukt. Vang i Yalders på Bergs- 

 fjeld, Goustafj. Vid Mjösen.) Tufvorna ^ — 1\ tum höga, täta och ofvanpå plat- 

 tade; öfra delen höggrön, den nedre brun, ofta med ett gult bälte imellan; bladen 

 små, upprätta, från bredare bas afsmalnande, något trubbade. Högst sällsynt 

 med frukt i Norden. — Weissia zonata ed. 4. 



5 Flocken Mleesiece. Perenna kärrmossor med mer och mindre utdragen ofta lång 

 stjelk och sned t päronformigt. åt sidan krökt fröhus. Peristom dubb. För öfr. som 

 Bryinew. 



