46 Fa ni. Bryaccce. 



och sittande på sidan af den långa stjelken. 2^ 5, 0. Fig. Br.eur. Sonif. Cr.exs.24. 

 R. Hn.Bryac.exs.l98. 

 Bergvägg, r. [Lpl.—Värml. Dahl. VG. Hiinneljerg etc. Boh. Christinedal: Tlied. 

 Ångml. Borgen i Ytter-Lännas. Gefle, Skogmur. ÖG. V. Ny sn; Omberg. Smal. 

 Skurugatan; Helvefeshålan i Lemnhult: Scheutz. — N. Holmestrand. — Södr. Nordl.) 

 Tufvad, såsom alla arterna, 2—4 tum hög; fröh. och skaft tillhopa knappt 1^ 

 linie långa, sittande på sidan vid års-skottens utgång. — Bryum laterale Retz. 

 Br. norvegicum Gunn. Fl.N. Bartr. norvegica Lindb. 



2 B. crispa Sw. fr.skaftet i toppen. ii!dri)gel; bladen som föreg., torra skrufvridna; ner- 



ven smal, tydlig, utlöpande till spefsen. 2^ 5—8. - /i minor: lågväxt, med kortare 

 och mindre krusiga blad. Fig. Br.eur. Somf.Cr.exs.23. R. Hn. Br>ac.exs.20. 

 Klipp. j3 oftare i jordhål. 'Sk.—Lpl. — N.) 1—3, stund, ända till 6 tum hög, /? 

 i — 1 tum. — B. pomiformis Hedw. 



3 B. ithyphylla Brid. fr.skaftet som IVireg.; bladen från en bred stjelkomslidande basis 



hastigt hårsmala sågade, torra n. raka; nerven uppål otydlig, utbredande sig i bladet. 

 2|.5— 8. Fig. Br.eur. R. Hn.Bryac.exs.200. 

 Klipp, jordhål, a. [Sk.—Lpl. — IS.) Mindre än föreg., dock ofta 2—U tum. Bla- 

 dens stjelkslidande basis framlyser hvitaktig längseffer stjelken. — B. pomiformis 

 Siv. En var. med raka tilltryckta spröda blad upptogs som B. slricta i ed.4. — 

 Anm. B. subulata Br. & Sch., skiljd med n. reguliert fröh. utan tänder, sam- 

 könade blr etc, uppgifves af Wichura för Lul. Lpm. "vid vägen från Puoilisjaur 

 till Alkavara"; men torde ännu böra anses osäker. 



4 B. Oederi Sw. fr.skaftet som föreg.; bladen från bredt lancettlik bas tillspetsade, mot 



.spetsen sågade, kölade utstående, med tydl. nerv. 2^4 — G. Fig. Br.eur. Somf. Cr. 

 exs.119. R. Hn. Bryac.exs.199. 

 Bergvägg, r. (Lpl. — Sk. Gottl. — N.) Ar mer bredbladig och mörkgrön än föreg. 

 arter; bladen torra föga vridna. — B. gracilis Flörkc. Bryum Retz. 



ff Bladen lancettlika — eggrunda; hanblommor hufvud- eller stjernlika på 

 sär skild ta stånd: Philonotis Brid. ' 



5 B. fontana Sw. bladen eggrunda — lancettlika med smal finsågad spets, vid basen vec- 



kiga; hanknopparnes inre blad bredt eggrunda, med kort och bred trubbad utstående 

 spets, ingen eller otydl. nerv. 2^ 5 — 7. - /j falcata: bladen ensidigt böjda. Fig. 

 Br.eur. Lindgr.M.exs.73. R. Hn. Bryac.exs.201. 

 Källdrag och nära vatt. a. [Sk. — Lpl. — N.) Stjclkarne 1— flera tum långa, ofta i 

 toppen knippvis grenade; fröh. .stora. — Mnium L. 



6 B. calcarea Br. & Sch. bladen meränd. ensidigt böjda, lancettl., långspetsade, finså- 



gade; alla hanknopp-bladen eggrunda spetsade, med tydl. nerv. 2^0,7. Fig. Br.eur. 

 R.Hn.Bryac.exs.287. 

 Kalkkärr, r. (Sk. flerest.: Berggr. enl. Lindb. ÖG. Vinnersfa och V. Stenby sn, m. fl. st. 

 VG. Kinnekulle, ofvan Trollmen och Rustsäter etc. Dal. Boda capell. Gottl. Visby; 

 Storugns vid Botelskällan; Vestö gård i Hall sn. — N. Dovre.) Lik föreg., men har 

 mer utdraget .spetsiga hanknoppblad än denna, kortare och bredare än hos B. 

 marchica, för hvilken denna art ansågs i ed.4. Stjelkbladen mer grofmaskiga än 

 hos B. font. 



36. CONöSTOMUM Sw. 



1 C. boreale Sw. bladen lancettlika spetsade kölade, torra radvis tegellagda. 2^ 7, 8. 



Fig. Wg.F!.L.t.21. Br.eur. Somf. Cr.exs.lOS. R. Hn. Bryac.exs.202. 

 Berg, helst i fjelltrakter. [Lpl. — Värml. Kroppa Plc. Helsl. Mo sn. på Kasberget. 

 Vestml. Skinnskatteberg. — N. Finnm. — Christiansand.) Liknar Bartramia fontana, 

 men är mindre; stjelkarne i tumshöga tufvor, kantiga af de tätt liggande bladen. 

 — Bartramia conosloma Br. & Sch. 



37. CATOSCöPIUM Brid. 



1 C. nigritum Brid. fröhuset rundadt päronlikt, krökt åt sidan; locket convext, med en 

 vårthk udd; bladen lancettlika spetsade; stjelkarne tufvade, utdragna, greniga. 2^6. 

 Fig. Br.eur. Somf. Cr.exs. 1 8. R. Hn. Bryac.exs.203. 

 [ Kärr, r. [Lpl— Värml. Helsl. i Loos sn. Gefle, i kärr nära Grinduga. Uppsala, i 



