68 Fam. BryacecB. 



12 D. flagellare H. fröh. cylindr., strimmigt, med snedt sylsprötadt lock af halfva fröh:s 



längd; bladen lancetllikt syl-lika, concava, meränd. ensidigt krökta, mot spetsen fin- 

 sågade, med smal nerv; stjelken upprat, grenig, merändels med syl-lika fjälliga utskott 

 frånsidorna. 2^6,7. Fig. Br.eur. R. Hn. Bryac.exs.121. 

 Rutten ved, sten. etc. r. [Lpl Hclsl. Dal. och VärmL — VG. Ner. och Smal. — N. 

 Sallen; Oudalen.) Sljelkarne 1—1^ tum höga, högt upp lält sammanväfda af brunt 

 ludd; de ofruklsamma oftare med utskott (flageller) än de fruktbärande. 



13 D. fulvum Hook. fröh. cylindr.— aflångt, strimmigt, med snedt sylsprötadt lock; bladen 



skärformiga och flerböjda, frän lancettlik basis utdraget syl-lika, rännformiga, i spet- 

 sen tandade, med bred nerv. 2f 9, 10. — "^ viride Lindb. bl. gröna, mycket spröda, 

 stund, helbräddade. Fig. Br.eur. R. Hn. Bryac.exs,273. 

 Stenar, * på träd, r. [Sk. mellan Årup och Näsum; Skärali; Fogderöd, Sälofta, Höör 

 och Klöfvahallar: Berggr. och Broby: Hamnstr. Hall. Ellemosse. — * Sfe. vid Skärali. 

 Allt enl. Lindb.) Stor som föreg., men är mycket lösare tufvad, af mörk n. svart- 

 grön, hos föråldrade ex. brungul färg; med mycket rolludd och långa, glesa, kru- 

 sigt vridna, skärformiga blad. Sv. ex. ulan, frukt. — D. inlerruptum Br. eur. 

 * Campylopus viridis Sulliv. & Lesgu. 



14 D. Scotlianum Tum. fröh. eggrundt aflångt, osfrimmadt, ofta något krökt, med syl- 



sprötadt lock; bladen utstående, meränd. något ensidigt krökta, helbräddade; för öfr. 

 som föreg. i 7, 8. Fig. Br.eur. 

 Klipp. r. [Boh. 3Iarstrand: Prof. Huss enl. Lindb.) Gröfre och mycket fastare tufvad 

 än föreg., af mörkbrun färg med gröna toppar. Bladen styfvare och rakare, nå- 

 got glänsande. Frukt ej funnen i Sv. Närmar sig stundom än D. fuscescens än 

 D. monlanum. Till den förra höra, enl. Lindb., Somf.s ex. från Salten. 



15 D. longifolium Ehrh: fröh. cylindr. — aflångt, säll. något krökt, ostrimmadt, med långt 



sylsprötadt lock; bladen syl-likt hårsmala, finsågade, skärformiga, med mycket bred 

 nerv. 2f 5, 6. ^ Fig. Br.eur. Thed.M.exs.i2i. R. Hn. Bvyac.cxs.67. 

 Sten. a. [Sk.—^Angnd. och Jämll. VB. Skellefteå och Norsjö. Pit. Lpm,. Lul. Lpm. 

 Kirkevaara: Ährl. enl. Lindb. — N) 1 — 2 tum hög, utmärkt af mycket krökta, n. 

 hårfina och skenbart nervlösa blad samt raka fröhus. 



16 D. Sauteri Br. & Sch. fröh. som föreg.; bladen mindre krökta, endast i spetsen tan- 



dade, med smalare nerv. 2f 6, 7. Fig. Br.eur. Rab. Bryoth.75. 

 Trädstamm., stubb, helst i fjelltr. r. [Pit. Lpm. på ruttna björkstubbar vid Ådolfsström 

 bland D. fragilif: Lindb.) Gidgrön, mjuk, något spädare än föreg., hvilken den 

 i hög grad liknar, och knappt skiljd med annat än de mera helbräddade bladen, 

 och dessas smalare nerv. Frukt ej funnen i Sv. 



17 D. albicans Br. ia Sch. fröh. afl.— cylindriskt,^ n. upprätt med sprötspetsadt lock af 



frÖh:s längd; bladen omärkl. ensidiga och något utstående, från lancettlik bas långt 

 sylspetsade, helbräddade, spröda, med nerv så bred, att den intager n. hela bladskif- 

 van. 2^8—10. Fig. Br.eur. R. Hn. Bryac.exs.68. 

 Fjelltr. r. [Pit. Lpm. allmän. Vm. Lpm. Herjcd. i kärr nedom Skarffjellet. — N. 

 Dovre, nedom Gederyggen samt på Storhöe och Blaahöe; Fogsfuen: Jens. enl. Lindb. 

 Nordl. Salten, Solvaagtind.) Nära 3 tum höga lufvor af tjocka spröda stjelkar, 

 liknande D. scoparii; bladen raka ell. med ringa krökn. åt en sida, lätt af brutna, 

 af tät linieformig cellväf, med en smal, ofta omärklig, genomskinlig ljusare kant 

 mot basen, likasom hela det ofri ga bladet vore bildadl af nerven. Frukt icke fun- 

 nen i Skand. — D. encrve Thed. och ed. 7, äldre, men origtigt namn. 



4 Montana. Tätt tufvade och greniga mossor, med smalt lancettlika oll. jemn- 

 breda, icke ensidiga, torra vridna blad; fröh. mer och mindre snedt. 



18 D. monlanum H. fröh. aflångt cylindriskt, något snedt, slätt, med sylsprötadt lock af 



fröhusets längd; bladen från bredare bas lancetllikt jemnbreda spetsade, i toppen 

 småsågade, torra skrufvridna. 2]. 5, 6. Fig. Br.eur. R. Hn. Bryac.exs.66. 

 Ruttna stubbar etc. [Lpl. — Sk. — N.) l—l tum hög, icke olik följ., gulaktig och 

 mycket krusig af de vridna bladen; föråldradt blir fröh. rynkigt, icke beständigt 

 fåradt som hos följ. 



19 D. polycarpon Ehrh. fröh. omv. eggrundt, slut), fåradt, något snedt, upprätt, med mer 



och mindre tydlig fästknöl; locket sylsprötadt, n. dubbelt kortare än fröhuset; bladen 



