Flock. DicranecB. 69 



från lancettlik bas syl-lika spetsade, fint sågtandade, torra vridna, 2|. 5, 6. — ^ stru- 

 miferum: fröh. mer snedt, med en tydlig fästknöl vid basen. Fig.Br.eur. Lindgr. 

 M.exs.90 enl. Lindb. yS Thed. M.exs.l 17. R. Hn. Bryae.exs.27I. 

 Berg, sten. (Sk.—Lpl. — N. — ^ allmän.) Tufvad, vanl. 6—12 linier hög, fr.skaf- 

 len 4— i lum; bladen ljusgröna; fröh. med spår Ull fästknöl, som hos p blir stor 

 och tydlig. — Cynodontium Schimp. Coroll. /? D. strumiferum Ehrh. samt Lindb., 

 som anser hufvudformen för en var. af följ. 



20 D. gracilescens WM. fröh. omv. eggrundt, slutl. aflångt, snedt och upprätt, längre än 



locket; bladen lancettlikt jemnbreda vågiga, glest utböjda, mot spetsen finsågade, torra 

 vridna. %. 6 — 8. — /? curvisetum: fruktskaftet längre, baglikt nedhöjdt. — y tenel- 

 lum: lågväxt, med kortare, n. helbräddade blad. Fig.Br.eur. Somf. Cr.exs.ll4. 

 Berg, r. [Lpl.—Herjed. och Gestr. Harfhällarne. Uppsala, JiWxWa. Stockh. Ryssviken; 

 Sandsjöberget; Huddinge: Lindb. Södml. Österåker. ÖG. Omberg och Näs qvarn- 

 stensbrott i V. Ny socken. Värml. VG. Kinnekulle. Smal. Femsjö etc. — N. — 

 y? N. Dovre, vid Vaarstien och Kongsvold.) 1 — 2 tum höga tufvor, med långa, jemn- 

 breda, vida mer utkrökta blad i friskt tillstånd än hos föreg.; locket ^— | så långt 

 som fröh.; bladnerven stark, upphörande i den småsågade spetsen. — D. flavescens 

 ed.4. Cynodontium Schimp. y D. alpestre Wg. och Hn. ed.6. 



21 D. virens Ef. fröh. aflångt, med vidgad mynning, krökt, slätt, med tydlig fästknöl, syl- 



sprötadt lock; bladen från vidgad bas sj I-lika, finsågade, torra skrufvridna. 2|. 5 — 7. 



— /9 compactum: spenslig och tätare tufvad, med n. helbräddade, mindre vridna 

 blad. Fig.Br.eur. Lindgr. M.exs.45. R. Hn. Bryac.exs.185. 



Bergsklyft. rutten ved, i kärr etc. [Lpl. — Stockh. vid Gångsätra träsk etc. Vestml. Ner. 

 Mellösa sn. ÖG. Motala vid Lemunda stenbrott. — N. — /? Herjed. Rufstöten. 

 Angml. Nora sn. Helsl. Färila och Ljusdal. — N. Gudbrandsdalen; Dovre.) Skiljer 

 sig från D. polycarpon (i med kortare, mer jemn tjockt och bäglikt krökt fröhus, 

 som är alldeles slätt och endast föråldradl blir oordentligt rynkigt. — Oncophorus 

 virens och Wahlenbergii (med helbräddade blad) Brid. Cynodontium Schimp. 

 Coroll. ji D. Homanni Boeck och ed. 0. 



(D. Scottianum, albicans.) 



5 Heteromalla. Tufvade med ensidigt böjda blad [undant. D. Blyttii]; fröh. ovalt 

 ell. omv. eggrundt, mer och mindre snedt [undant. D. rufescens.] 



f Bladens basceller smala, jemnbreda. 



22 D. falcatum H. fröh. päronlikt, snedt, böjdt åt sidan, slätt, med liten fästknöl och syl- 



sprötadt lock; bladen lancettlikt svl-lika, skärformigt böjda åt en sida. 2f 6, 7. Fig. 

 Br.eur. Funck t.21. 

 Fjelltr. r. [Lpl. Herjed. Helagsfjellen. — N. Finnm. TrOmsdalstind. Trondhj. Dovre, 

 Nystuehöe; Snöhättan: Jens. enl. Lindb. Bergens st. Jölsferfjellen, Fogefonden etc. 

 Christians:s st. Goustafjell. Hornetten i Nissedal: C. Rosenb. enl. Lindb.) 4—6 lin. 

 hög, tufcad, svartbrun med ljusgröna toppar; fr.skaften 3, 4 lin. långa; fröh. 

 litet, omv. eggrundt, bladen böjda i en half cirkel. 



23 D. Starka WM. fröh. aflångt, slätt, slutl. fåradl, något krökt, med fiistknöl och syl-likt 



lock; bladen lancettlikt syl-lika, helbräddade, böjda åt en sida; stjelken utdragen. 

 2f6, 7. Fig.Br.eur. Funck t.21. 

 Fjelltr. r. [Lul. Lpm. Pollaure. Pil. Lpm. flerest. Jämtl. Snasahögen. Herjed. flerest. 



— N. Salten, på Baadfjellet. Dovre, vid Nystue. Rundene och Lom; Snöhättan och 

 Harbacken: Jensen enl. Lindb.) Storlek och utseende af D. polycarp. p, men bla- 

 den klolikt ensidiga och helbräddade, samt fröh. yngre slätt. Innefattade i de äldre 

 uppl. äfven följ. art, hvarför bägges växtställen länge varit förvexlade. 



24: D. Blyttii Br. & Sch. fröh. ovalt, snedt, slätt; locket sylsprötadt, n. längre än fröh.; 

 bladen från bredare bas n, borstlika, helbräddade, utstående åt alla sidor, bugtiga ell. 

 något ensidiga; nerven fin och mindre tydligt utlöpande. 2^5 — 7. Fig.Br.eur. V.Ac. 

 H.1846,f.l3 bis. R. Hn. Bryac.exs.272. 

 Klipp. r. [VG. Trollhättan. ÖG. Ö. Ny sn, Askebäck. Stockh. mångenst.: Lindb. 

 Uppl. vid Jälla nära Uppsala: Blomb. Bosl. B]\ do sn: Fredriksson. Gestr. Helsl. Bem- 

 stanäs i Skog; Gryttjesbergen i Delsbo sn. Dal. Löfåseu i Idre enl. Lindb. Ingml. 

 flerest. Pit. Lpm. Tjidtjak. Boh. Skaftö: Retz. — N. Tellemarken; Goustaijell; 

 Dovre, Nystuehöe; Snöhättan: Jens. enl. Lindb. Finnm. Hammerfest.) Lik föreg.. 



