Flock. Fissidentem — Weissiece. 73 



Fukt. mark, på trädrött. etc. [Sk.—LpL — N.) 4—12 lin. hög, omkr. 1 lin. bred; 

 bladen ulan märklig kant; fröh. ofla n. upprätt. — Dier. Sw. Hypnum bryoides 

 L. jemte följ. art. 



4 F. bryoides H. sambygg.; fröh. bägarlikt, vanl. upprätt på skaft i sfjelkens topp; loc- 



ket med spröt af ungefär halfva fröh:s längd; bladen nried tjock kant och utlöpande 

 nerv. % 4, 5. Fig. Br.eur. Rab. Bryoth.258. 

 Små jordhål, i gräsvall., r. {Sk. Lund, nära Fogelsång. Ner. Örebro, vid vägen till 

 Kruthuset. Boh. Christinedal: Thed.) Något större än de 2 följ., och lätt skiljd 

 med den tjocka bladkanten samt de talrika hanblrna i bladvecken; fröh. meränd. 

 fullkomligt upprätt. 



5 F. viridulus Wg. sambygg.; fröh. bägarlikt, meränd. lutande; locket med spröt knappt 



så långt som halfva fröh.; fruktskaftet i sljelkens topp; bladen aflångl lancettlika spet- 

 siga, helbräddade, med utlöp. nerv. 2f 5 — 9. — /? angustifolius Lindb. bl. flera gån- 

 ger smalare, jemnbreda. Fig. Sw.M.Su.t.2,f.3. Br.eur. Sill. M.exs,175. R. Hn. Bryac. 

 exs.242. 

 Lerjord. [Sk.—Lpl. — N. — y? Sk. Bosjökloster: Berggr. enl. Lindb.) I yngre tillstånd 

 1 — 2 lin. hög, med 2 lin. långt fruktskaft; äldre omkr. ^ tum hög; bladen med 

 en smal kant; hanblomman ensam, i spetsen af en egen gren. — i3 är till blad- 

 formen högst utmärkt och afviker i delta afs. vida mer än de närstående arterna. 

 En annan form, som närmar sig y crassipes Schimp. Syn. har Berggren enl. Lindb. 

 funnit i Sk. vid Skärali. — Dicranum Sw. F. bryoides ed. 7. F. incurvus Br. 

 & Sch. 



6 F. exilis H. sambygg.; fröh. upprätt, jemte lock som föreg.; fruktskaftet i stjelkens 



topp; bladen aflångt lancettlika spetsiga, naggade särd. mot basen, med utlöp. nerv. 

 2|. 9—5. Fig. Br.eur. Rab. Bryoth.356. 

 Lerjord, r. [Stockh. Danvikskrokar etc. Vestml.; trol. flerestäd., ehuru lätt förvexlad 

 med föreg.) Nästan ännu mindre än föreg.; sljelken 1 — 7^ lin. hög, med 2 lin. 

 långt fruktskaft; bladen utan märklig kant; hanbin vid stjelkens bas. — F. Bio- 

 xami Wils. och ed. 7. 



62. OCTODICERAS Brid. 



1 O. Julianum Brid. fröh. omv. kägellikt, småningom öfvergående i det uppåt vidgade 

 skaftet; locket kägellikt, af fröh:s storlek, med kort hättelik mössa; bladen 2sidiga, 

 glesa, från bredare bas jemnbredt lancettlika helbräddade, med mot spetsen upphör, 

 nerv. 2^ 5—8. Fig. Br.eur. R. Hn. Bryac.exs.246. 

 Stenar, i vatten, r. [Stockh., på stenar vid stranden af Söderbysjö bortom Nacka, bland 

 Fontin. hypnoid. 1854, samt vid Nacka bro, bland Conferva sericea 1855. ÖG. 

 vestra Hargs sn, i Borgsjön.) Fröh.\ på n. omärkliga skaft i bladvecken äro, det 

 lika långa locket inberäknadt, icke \ lin. långa och affalla ofla redan före mog- 

 naden; äro ännu icke funna på Sv. ex. — Fontinalis Savi. Conomitrium Mont. 



19 Flocken I>iseeliese. Mycket små enkla strödda mossor med nervlösa blad, 



långt fruktskaft och åt sidan böj dt fröhus. Peristom af 16 enkla ell. håliga tänder 

 Mössa ensidig. 



63. DISCELIUM Brid. 



1 D. nudum Brid. fröh. ovalt, böjdt ät sidan, med vårtbärande lock; stjelken n. ingen; 

 bladen eggrunda spetsade nervlösa. ©4 — 8. Fig. Wg.Fl.L.f.19. Br.eur. Rab.Bryoth.659. 

 Lerjord, r. ( VB. vid Torneåelf. Ängml. Medelp. Sättna. Uppl. Husbylångh. vid Stenby 

 tegelbruk. Dal. Sätersdalen etc. Värml. Uddeholm; Philipstad, vid Storbrohyttan; 

 vid Klarelfven, t. ex. i Eks härad. — N. Christiania. Finnm.) Stjelken knappt \ li- 

 nie, fr. skaf tet 5—7 lin. högt; rodnar vid fruktmogningen. — Weissia Hook. W. 

 rosea Wg. W. incarnala Schivcegr. 



20 Flocken W eissiece. Små, säll. en tum höga, enkla ell. greniga, stundom tuf- 



vade mossor, med utdragna fruktskaft, reguliera, upprätta fröh. Tänder som 

 föreg. flock, säll. 0. Mössa ensidig. 



64. WEISSIA Hedw. 



f Fröh. aflångt ell. eggrundt, slätt. 

 1 W. crispula H. fröh. eggrundt, medj långsprötadt lock; bladen från lancettlik basis 



