74 Fam. Bryaceoe. 



sammandragna till en mycket lång, jemnbredt syllik spets, med platta kanter, mer 

 och mindre ensidiga, stund, skärformigt böjda, torra skrufvridna, 2^ 7, 8. Fig. Br.eur. 

 Fjelltrakt. [Lpl.—Dal VB. — N.) ^—1 lum höga dels fasta lufvor, till större delen 

 svarlbruna, med gröna toppar, dels löst tufvad, af gulbrun färg. 



2 W. cirrata H. fröh. aflångt, med långsprötadt lock; bladen lancettlika, med tillbaka- 

 vikna kanter, småningom och jemnt spetsade, utstående ät alla sidor, torra mycket 

 krusiga. 2|. 7, 8. Fig. Br.eur. ^Rab. Bryoth.106. 

 Berg, r. [Sk. Trolleholm och Arup; Sfenshufvud; Fogelsång, Höör och Broby enl. 

 Lindb. Smal. Vexiö: Scheutz, VG. Kinnekulle. Dalsl. Hesselskog. Stockli. i skärg., 

 på Foglarön.) Tufvad, nedtill Ijusbrun, med lock af fröhusels längd; Ull habitus 

 ofta lik för eg., som hos oss fordom mer andels tagits för närv. art. — Mnium L. 



^3 W. compacta Schwcegr. fröh. eggrundt aflångt, slutl. något lutande; locket med spröt 

 kortare än halfva fröh.; bladen lancettlika, med bred basis, trubbad spets, helbräd- 

 dade; perichfEtialbladen eggrunda; nerven n. utlöpande; stjelken kort, tufvad grenig. 

 2f G, 7. Fig. Br.eur. Funck 1. 1 0. 

 Fjellberg, r. {N. Dovre på Harbacken; Slorhöe, i en bäckdal mot Fogsåen.) Tufvorna 

 3 — 4 lin. höga, med ett par liniers fruktskaft; fröh. n. aflångt. Liknar W. crisp., 

 och synes knappt vara skiljd; anses äfven af Lindb. för var. af denna. 



4 W. viridula Brid. fröh. ovalt, slätt, upprätt, med långt sprötbärande lock; stjelken 



kort, merändels enkel; bladen, från bredare bas syl- ell. borstlika, med inböjda kan- 

 ter, torra något inrullade. 04 — 10. — /? microdus: tänderna smalare och röda; 

 fr.skaftet längre, blekgult. — y gymnostomoides : fröh. med inga, ell. blott spår till 

 tänder. Fig. Br.eur. R. Hn. Bryac.exs.61. 

 Sand- och lerjord, y berg. [Sk.—Gefle. Dal. Boh. Christinedal: Thed. — N. — ^ N. 

 — y Smal. Oscarshamn. Stockh. Stora Essingen och Gåsberget. Gestr. Gråberget. 

 Gotll. Norrvangsbergen i Lärbro. — N.) Hela mossam 2 — 4 lin. hög. — Bryum 

 viridulum L. W. controversa H. y W. gymnost Brid. Gymnost. torlile ed. 8, 

 men af Lindb. först anmärkt hafva spår till tänder. 



ff Fröh. päronlikt, slätt: Blindia Br. & Sch. 



5 W. acuta H. fröh. päronlikt rundadt, slätt, rakt och upprätt, med sprötbärande lock; 



bladen utdraget syl-lika styfva kölade, något ensidigt böjda. % 6. Fig. Br.eur. R. Hn. 

 Bryac.exs.12.3. 

 Berg, r. [Lpl. — Jämtl. Dal. Grycksbo, nära Gopasjön. Värml. Dalsl. VG. Kinnekulle 

 och Hunneberg: Lindb.; Göteborg. Smal. Yaberg i Femsjö: Scheutz. Hall. Helsl. 

 Mo sn, Kasberget. ÖG. Omberg; Lemunda qvarnstensbrott i Motala sn. — JS. till 

 Finnm.) Stjelken 1 — 2 tum hög, grenig, med små fröh., hvilkas skaft slutl. genom 

 ny skotten komma på sidan; bladen raka, torra n. tilltryckta. 



tff Fröh. päronlikt, reffladt: Bhabdoweissia Br. å Sch. 



6 W. fugax H. fröh. rundadt ovalt, äldre bägarlikt, med omärkl. hals och sylsprötadt 



lock, långt som fröh.; tänderna mycket smala, nål-lika, flygtiga; bladen n. jemnbreda, 

 spetsade, meränd. mot spetsen naggade. 2^ 6—9. — /? gymnostoma: fröh. ännu 

 smärre, utan mynningtänder. Fig. Br.eur. R. Hn. Bryac.exs.21 1. 

 Bergsspr. [Sk. — Lul. Lpm. Gellivare-dunder; Kirkevara. — N. till Nordl. — /? Ifelsl. 

 Mo sn. på Kasberget. Stockh. Värmdön.) Växer i 3 — 6 lin. höga, gulgröna luf- 

 vor, med mycket .små fröh. på t — 2 liniers skaft, äldre ty dl. fårade. — /? Gym- 

 nostomum granuliferum ed. 4. 



7 W. denticulata Brid. fröh. ovalt, med tydl. hals, lock som föreg.; tänd. från bred bas 



syl-lika, af fastare byggnad, fortvarande; bladen jemnbreda, meränd. trubbiga, groft 

 sågtandade. 2f 6— 9. Fig. Br.eur. Funck 1. 10. 

 Klipp, jord i bergstr. r. (Dalsl. Korpoknattcn: Myrin. Boh. Skaftö: G. Retzius enl. 

 Lindb.) Lik föreg., med något bredare blad, samt större och varaktigare, röda 

 mynn.tänder. — W. fugax y ed. 4. 



8 W. Schisli Brid. fröh. som föreg.; locket syl-likt, betyd!, kortare än fröh.; tänd. 



syl-lika flygtiga; bladen som föreg. trubbade, hela ell. omärkl. naggade. 2^6 — 9. 

 Fig. Br.eur, 

 Klipp. etc. r. [Smal. — Medelp. och Jämtl. — N. Christiania, Krokklefven samt Tind- 

 sjöns strand. Ringeboe, Tromsen: Jens. enl. Lindb.) Mera lik W. fugax. än dentic. 



