Flock. Wessiece. 75 



65. SELIGERIA Br. & Sch. 

 f Fröh. med tandkrans. 



1 S. recurvata Br. å Sch. fröh. päronlikt, med snedl spröt, penom det båglika skaf- 



tet böjdt nedåt; stjelken kort, bladen raka lancettlikt borstlika. 2|. 6, 7. — j3 pumila 

 Lindb. mörkare och till alla delar mindre, med korta trubbade blad, fin nerv, Fig. 

 Br.eur. Somf. Cr.exs.20. R. Hn. Br\ac.exs.2i2. 

 Bergvägg., helst sandsten, r. [Sk. Kullaberg: C. Rosenb. enl. Lindb. VG. Ållebergsända 

 vid Falköping; Kinnekulle. Valsl. lilla Strand; Jäpplandaberget i Steneby sn. Veslml. 

 Sala på kalkberg nära Gröna Gången. Dal. Orsa, Kallmora by i Slipstensgrufvan; 

 Styggforsen: Cleve enl. Lindb. Lul. Lpm. Routnas. — N. Christiania. Trondhj. 

 Stördalen och Mostamarken. — j] Lul. Lpm. Njammats enl. Lindb.) 1—2 lin. hög 

 med fr.skaflel, hvllket vid torkning och på föråldrade ex. vanl. räknar. — Weis- 

 sia Brid. Grimmia H. S. setacea Lindb. (3 Weissia Seligeri Wg. enl. Lindb. 



2 S. diversifolia Lindb. fröh. omv. eggrundt, med snedt spröt, ungt nedböjdt, äldre upp- 



rätt; bladen olikformiga, de nedre jemnbredt lancettlika trubbade, de öfre tunglika 

 — bredt eggrunda, trubbiga, nerven hos alla grof. %. 6, 7. Fig. 

 Kalksfen, r. [Veslml. Sala, vid grufvorna: Swartz, och på en sten i hasselskog vid Ny- 

 berg: Sillen.) Stor som föreg., och mycket utmärkt af de öfre, breda bladen. — 

 Gymnost. tenue ed. 8. S. pusilla ed. 8 till en del. 



3 S. pusilla Br. & Sch. fröh. omv. eggrundt, slätt, upprätt, med vid mynning, snedt 



spröt; stjelken ganska kort, meränd. enkel; bladen från bredare basis borstlika, torra 

 något krokiga. 2f 6. — /? brevifolia Lindb. öfre bl. bredare och kortare, med trub- 

 bad spets, finare nerv. Fig. Br.eur. Rab. Bryoth.572, 608. 

 Kalkberg, r. {VG. Kinnekujle, på Mörkeklef. — (i N. Biri vid Mjösen: Lindblom; 

 Mostamarken, Dalberget: Angstr. enl. Lindb.; Nordl. Salten?) Storlek af föreg. ljus- 

 grön. Fröh. yngre päronlika. — Weissia H. Till jj hör sannolikt, såsom Lindb. 

 förmodat, Somf.s Weissia calcarea från Salten, då den äkta Sel. colcarea är en 

 blott på mell. Europas kritberg funnen art. 



4 S. acutifolia Lindb. fröh. kort päronformigt med tjock hals och något förträngd myn- 



ning, locket från convex bas smalt kägellikt och trubbigt, flera ggr kortare än fröh.; 

 skaftet ovanligt kort; perichset.-blad frän slidformig bas lancettlikt syl-lika, nedtill fin- 

 tandade, nerven tjock och bred, utlöpande i en lång och smal, upptill finsågad och 

 n. stickande spels, ofta nående till fröh. mynning. 2^ 6, 7. Fig. 

 Kalkberg, r. [Gottl. Thorsborgen, Othems klint och Vesterby i Ardre 1864: Cleve 

 enl. Lindb.) Föreg. skiljes genom det långa fruktskaftet, det sylsprötade locket n. 

 af fröh. längd, de korta, föga spetsiga, men smala pcrichcet.bladen, med nedom 

 .spetsen upphör, nerv m. m.; och den ull. S. calycina Mitt. genom det långskaflade 

 fröh. af elliptisk form, det långa locket m. m. Påminner mest om S. calcarea 

 Br. & Sch., som lätt skiljes genom de korta och trubbiga bladen. 



5 S. trislicha Br. & Sch. fröh. kort päronlikt, n. skålformigt; locket med nedböjd spets; 



stjelken något utdragen, tresidigt täckt med jemnbredt syl-lika trubbade raka blad. 

 2^7—9. — /? patula Lindb. bladen med utdragen, fint naggad spets. Fig. Br.eur. 

 Somf. Cr.exs.l9. 

 Kalkberg, r. [N. Nordl. Salten. — /? Gottl. Thorsborgen: Cleve enl. Lindb.) Liten som 

 de föreg., men de o frukts, stjelkarne 3—4 linier höga, trådlika. — Weissia Brid. 

 W. trifaria Brid. och Somft. Grimmia trifaria WM. S. trifaria Lindb. 



■\-j- Fröh. utan tänder: Anodus Br. & Sch. 



6 S. Donniana C. Mull. fröh. kort päronlikt; locket med kort spröt; bladen från bredare 



bas jemnbredt sa I-lika, raka; stjelk O, ell. omärklig. 2f 6, 7. Fig. Br.eur. Rab. 

 Bryoth.107. 

 Klipp. r. {VG. Kinnekulle flerest. på sandstenslagret, bland S. recurvata; Hunneberg, 

 på alunskifler i brant, mot Njgård, bland Gymn. rup. ÖG. Omberg, vid Rödgafvel. 

 Gottl. Thorsborgen och Oihems klint bland S. acutifolia 1864: Cleve enl. Lindb. 

 — N. Sahdalen" vid Fiskevåg. Trondhj. Mostamarken.) BlaJid de minsta af alla 

 bladmossor, med fruktskaftet knappt 2 lin. hög; nära förvandt med S. pusilla. — 

 Gymnostomum Sm. 



