Andreceacew. 79 % 



Aspegr. enl. Lindb. Smal. Odensviholm. ÖG. Östra Ryd. Vestml. Köping vid Grönö- 

 ån. Stockh. Marieberg, Mölnaträsk och Tollarö: Lindb. Uppl. Uppsala, vid Norrby. 

 Gcstr. vid Oslättfors. HelsL Skog sn, vid Hemstanäs. — JV. Asker.) Omkr. en linie 

 hög mossa, omgifven af ett lager mångklufna, confervlika groddlrådar, bildande ett 

 fint grönt ludd; bladen af mycket genomskinlig grofmaskig cellväf. 



12. ARCHIDIUM Brid. 



1 A. allernifolium Schimp. fröh. klotrundt, inneslutet mell. de långa, eggrundt lancett- 

 lika, af nerven sylspetsade pericha?tia!bladen; sfjelkbladen glesa, smalt lancettlika smal- 

 spetsade. 2^5 — 9. Fig. Br.eur. R. Hn. Bryac.exs.I8I. 

 Leråkr. r. [VG. på trädesåkrar i trakten af Lidköping enl. Lindgrens uppgift i bref 

 1847; Venersborg, på Venerns lerstränder öst. om staden, 1859: Lindb.) Är första 

 året ett par linier hög och enkel, blir sedan grenig, nedliggande, och 4 — 6 lin. 

 lång; mycket lik Phascum subulat., men i moget tillstånd lätt skiljd med det 

 oskaftade fröhuset, som har alldeles rundad topp, ulan allt spår till lock, inne- 

 hållande endast omkr. 20, mycket stora groddkorn. — A. phascoides Brid. och ed.7 

 Phasc. allernifol. Dicks. P. globiferum Bruch. 



B — AndrecpacecE. Svart- ell. brunaktiga, tufvade stenmossor, med mössa 

 och blad som Bryacece i eg. men. Fröh. delande sig i 4, med ett oskilj- 

 bart lock i toppen förenade väggar, mellan hvilka fröen utsläppas. 



73. ANDRESA Ehrh. 

 f Bladen med nerv. 



1 A. nivalis Hook. sljelken utdragen med krökt topp: bladen lancettlika, jemnt afsmal- 



nande till en kort syl-lik. naggad spets af den utlöpande nerven, meränd. skärformigt 

 krökta åt en sida, alla, äfven perichaetialbladen, likformiga och med nerv. 2^ 7, 8. — 

 13 Zetterstedtii: bladen mindre krökta, knappt ensidiga. Fig. Hook. &Tayl. t.8. Br. 

 eur. Zett. Gr. & Andr.exs.50. 

 Fjellklipp. r. {Herjed. Helagsfjellen. — N. Bärdals-skaret mell. Sätersdalen och Moe 

 på Tellemarken. Dovre, Rundene. Filefjell. Gråsiden på Voss. — /? Pit. Lpm. Tjidt- 

 jak. Herjed. Nedalen och Flottafjell.) 1 — 3 tum höga svartaktiga tufvor, sälls. 

 med frukt. Tvåbyggare. 



2 A. Blyltii Schimp. sfjelken kort; bladen från bred eggrund bas hastigt samman- 



dragna till en lång syl-lik, helbräddad ell. omärkligt naggad spets, bildad af den utlö- 

 pande nerven, de nedre utstående, de öfre ensidiga ell. något skärformigt krökta; de 

 inre perchsetialbladen med otydlig ell. ingen nerv. 2|. 7, 8. Fig. Br.eur. Zett.exs.49. 

 Klipp, och sten. r. [Pil. Lpm. på fjellet Tjidtjak. Vm. Lpm. Marsfjellen: Angstr. 

 Jämtl. Areskutan och Snasahögen. Herjed. Nedalen. — N. Finnm. Renöe; Troms- 

 dalstind, Dovre, nära snögränsen på Rundene, ymnig; Lomseggen; Snöhäftan, samt 

 Goustafjell: Jens. enl. Lindb. Nära Herjedalsgränsen, mell. Stuedalen och Haftorsstö- 

 teii.) Sljelken mycket fin och spröd, knappt \ tum hög, med långt mindre krökta 

 blad än för eg.; tufvorna upptill rent svarta; fröh. ytterst små. Tvåbyggare, — 

 A. perichcptialis Zett. 



3 A. crassinervia Bruch: stjelken kort; bladen från aflång basis syllika af den utlöpande 



nerven, helbräddade, ensidiga, säll. utstående; pericha^tialbladen lancettlika. i spetsen 

 med bred nerv, de innersta aflånga med kort udd, nervlösa. 2f 6, 7. Fig. Br.eur. 

 Somf. Cr.exs. 1 26 enl. Lindb. Zett.exs.48. 

 Klipp. r. {Ner. Sumphallen i Viby sn. Värml. Kroppa, på Svarttjärnsberget; Hack- 

 randsberget. — N. Finnm. Renöe, och Christiania.) ^ — 1 tum hög, svart och något 

 glänsande, med vanl. ensidiga blad; för öfr. knappt skiljbar från följ., hvarmed 

 den i ed. 7 förenades. Sambygg. 



4 A. rupeslris Tum. stjelken kort, bladen lancetllikt syl-lika, helbräddade, utstående ell. 



