88 Fam. HepalicoB, 



Omkr. 1 tum lång, ^ lin. bred, intrasslad, mer och mindre rent grön, torr 

 trådsmal; bladen tämligen täta, från båda sidor riglade upp- och framåt, till 

 formen något a/långa; öfra vinkeln något utdragen och tillbakaböjd. 



9 J. subapicalis N. v. Es. sljélken krypande ell. uppstigande, upptill bar, skjutande ny- 

 skott i toppen med i början smärre blad samt bredt syl-lika stipler; stjelkbladen run- 

 dadt eggformiga helbräddade, skeft vidväxta stjelken, utstående, ofvanpå concava; 

 kalken föga framskjutande, eggrund, slät. med veckad mynning. 2f 5, 6. Fig. Fl.D. 

 1716, f.l enl. N. v. Es. G. & Rab. Hep. 275. 

 Sten, r. {Sk. Trollehall; Hallandsås i Hasslöf skog: Osbeck; samt Broby sn: Hamnstr. 

 enl. Lindb. VG. Hunneberg, i Fredstorps hage: Lindb. — N. Trondhj. Mosta- 

 marken: Ångstr.) 4 — 6 lin. lång, n. tagelsmal, i tunna brungröna mattor; stipl. 

 på stjelken små och omärkliga, på ny skotten åter, med hvilka den förlänges, 

 stora och tydliga. — J. scalaris Fl.D. 



b — Stipler 0. 



10 J. cordifolia Hook. stjelken upprat, grenig; bladen upprätta, bredt ovala, concava hel- 



bräddade, med den hjertlikt vidgade nedre delen strutlikt omgifvande stjelken; kalken 

 aflång, n. slät, med fintandad mynning. 2^ 7, 8. Fig. Hook. t.32. Ek. f.26 och 75. 

 G.& Rab. Hep. 171,251. 

 Sten. i bäckar, r. [Lul. Lpm. Vallefjellet och vid Tarrajaure. Pit. Lpm. Tjidtjak och 

 Peljekaise: Lindb. Vm. Lpm. Laxfjellet; Storavara. Jämtl. Bunnarfjellet och Get- 

 valen. Herjed. vid Malmagen; mell. Funnesdalen och Långa m. fl. st. Helsl. Hu- 

 diksvall i Ullsäters bergskälla. Gestr. Gefle, i Kungsbäcken: R. Hn. Dal. Hykje- 

 berget. Värml. Christinehamn i en bäck nära Clarakälla. ÖG. V. Ny, Äskebäck: 

 Holmgr. enl. Lindb. — N. Finnm. Salten. Trondhjemstrakten. Dovre. Bergen, mellan 

 Graven och Voss.) 1 — 2 tum lång, 1 lin. bred, mörkgrön ell. brunaktig, med 

 mycket tunna blad, som icke gerna återtaga sin form i vallen; de omsluta stjel- 

 ken med sin bredaste del, så att deras tvåsidighet blir otydlig. Sannolikt blott 

 en enklare form häraf är enl. Gotlsche och Lindb. J. tersa N. v. Es. 



11 J. obovata N. v. Es. stjelken uppböjd, n. bar; bladen skeft 2sidiga cirkelrunda hel- 



bräddade utstående; de öfre större, något utböjda, inneslutande hela kalken. 2^6. 

 Fig. G. & Rab. Hep. 266. ^ 

 Klipp, bland mossor, r. [Angml. Bjertrå sn: Frist. enl. Lindb. — N. Trondhj. Fossen 

 nära vattenfallet.) \ — 2 tum lång och upptill | lin. bred, nedåt afsmalnande, ej 

 olik Alicul. compressa. — J. immersa Ångstr. i Bot. Not. 



12 J. riparia Tayl. stjelken krypande, grenig och rottrådig, försedd med flageller; bladen 



omv. eggrunda — elliptiska helbräddade, en del urnupna i spetsen, skeft vidfästade 

 stjelken. glesa och 2sidiga; kalken päronformig, med 5 — öveckad, sammandragen myn- 

 ning 2^7,8. Fig.G.&Rab.Hep.57,71, 116— 7, 150— 1,276. 

 Bäck., helst på kalkgrund, r. {ÖG. Omberg, Borghamn med fr. VG. Kinnekulle, vid 

 Mörkeklef. Gottl. Visby och Rute sn, vid Fardume: Cleve. Ållt enl. Lindb.) Stor 

 som föreg., men mest besläglad med J. pum., från hvilken den skiljes genom stor- 

 leken, den blekare färgen och flagellernas närvaro. 



13 J. lanceolata N. v. Es. stjelken nedliggande, rottrådig; bladen n. horizontalt utstående, 



elliptiskt aflånga, trubbiga helbräddade; kalken cylindrisk slät, något krökt. 2f. 5 — 7. 

 Fig. Hook. t.l8. Ek. f.7. G. & Rab. Hep.94. 

 Fukt. skogsmark. {Sk. — Medelp. VB. Skellefteå, Krångforssen. Herjed. Hamrafjellet. 

 Jämtl. Snasahögen. Gotll. Hessle i Fleringe: Cleve enl. Lindb. — iV. Filefjell. Trondhj. 

 Mosta marken.) 3 — 6 lin. lång, mörkgrön, växande i nog stora, platta mattor, 

 n. alltid med kalk. — Liochlcena ed. 8. 



14 J. pumila With. stjelken kort, krypande med uppstig, topp, rottrådig; bladen rundadt 



eggformiga concava helbrädd, skeft vidfästa stjelken, något tegel-lagda och vända åt 

 en sida; kalken aflång, på midten vidgad, långt utskjutande. 2^6 — 8. Fig. Hook. 1. 17. 

 Ek. f.l3 och 113 D. G. & Rab. Hep. 55, 237, 244. 

 Klipp., sandstrand, etc. r. {Sk. Klöfvahallar: Skärali. VG. Halleberg: Lindb. Värml. 

 Christineh. på Fogelholmen. Dal. Grycksbo bruk, på stranden af Grycken. Her- 

 jed. Helagsfjellen. Pit. Lpm. Tjidtjak och Peljekaise; samt VB. Krångforssen: 

 Lindb. Vppl. Söderfors. ÖG. V. Ny. vid Näs stenbrott etc. — N. flerestädes upp till 

 Salten.) 3 — 5 lin. lång, tagelsmal, intrasslad i tunna, ofta handstora lager af 



