Flock. JungermannideoB. 91 



sidiga, från bred bas eggruiida, grundt och trubbigt urnupna i den något tillbakaböjda 

 spetsen; (likarne trubbade. 2^. Fig.Hook. t.71. Ek. f.39. G. & Rab. Hep. 40. 

 Bland mossor och rehnlaf i fjelltr. r. {Lul. Lpm. Dal. Jdre vid Gröfvelsjön ; Transtrand 

 på När- och Hemfjellet. — N. vid Dalgränsen på Sahlfjellet. Oudalen nära Storsöen. 

 Dovre på Kongsvold. Bergens st. mell. Graven och Voss.) 2—3 tum lång, | lin. 

 bred, blek och föga grentg; bladen nedtill mer utstående, upptill lagda mot hvar- 

 andra, på baksidan concava. Frukt okänd. 



27 J. Wenzelii N. v. Es. stjelken nedhgg. ell. uppböjd, enkel ell. upptill 2grenad, rottrå- 



dig; bladen skefva, 2sidigt utstående, n. cirkelrunda, grundt och trubbigt intryckta, 

 med dels trubbiga dels spetsade, ofta ojemnt tandade flikar; kalken aflångt cylindrisk. 

 2|. 6, 7. Fig. 

 Fukt. st. i fjelltr. r. [Torn. Lpm. Täppijänka: Frist, och Björnstr. Pit. Lpm. sandiga 

 stränder af en bäck från Hvittjak nära Arvidsjaur, m. frukt. Herjed. Hafforsstöten: 

 Frist. Allt enl. Lindb.) ^— | tum lång, ^ lin. bred ell. smalare, brunaktig. 



28 J. ventricosa Dicks. sJjelken nedligg. ell. uppböjd, mer och mindre plattad af de 2si- 



diga bladen, rottrådig; bladen skefva utstående, n. quadratiska 2flikiga, med grund, 

 bred och trubbig urskärning samt spetsiga flikar; kalken uppblåst eggrund eli. oval. 

 2^ 7 — 9. — ^ porphyroleuca Gottsche: bladen ovalt quadratiska af blek färg, med 

 något hvassare urskärning. Fig. Hook. t.28. Ek. f.58 och 78 (/?). Somf. Cr.exs.40l G. & 

 Rab. Hep.184— 5,288 (/?). 

 Skogsmark, a. (Sk. — Lpl. — iV.) ^ — | tum lång, ^ lin. bred, ofta smalare; bladen 

 utböjda med n. parallela sidor, halfmånlik urskärning i spetsen. Är vanl. rent 

 grön. /? J. porphyrol. N. v. Es. och ed.8 lär, enl. Lindb., stundom hafva stipler. 



29 J. alpestris Schleich. stjelken krypande, uppböjd; bladen eggrundt quadratiska concava, 



de nedre plattare och mer utstående, bugtigt urskurna med spetsiga inböjda flikar; 

 perich<Btiall)laden breda, 2 — 3flikiga, dubbelt kortare än den aflånga, släta kalken. 

 2^ 5, 6. Fig. G. & Rab. Hep. 190. 264—5. 

 Klipp, på ruttna mossor, etc. r. {Pit. Lpm. Tjidtjak. Peljekaise etc: Lindb. Jämtl. Sna- 

 sahögen och Getvalen: R. Hn. Herjed. Skarffjellet: Frist. enl. Lindb. Dal. Skat- 

 ungen: Lindb.; Norrbärke. Vppl. vid Stummelbo i Vahlö sn; Tierp vid Fors etc. 

 Stockh. Värmdön, på Ramansberget: Cleve, Skarpneck, Nacka: Lindb. ^o/i. Marstrand: 

 Prof. Huss enl. Lindb. — N. Trondhj.; Gudbrandsdalen: Jens., samt mell. Stuedalen 

 och Hafforsstöten: Frist. enl. Lindb.) Lik föreg., hufvudsakligen skiljd med den 

 långa kalken. 



30 J. bicrenata Lindenb. stjelken kort, krypande, under convex af de skeft fastade, uppåt 



rigfade, samstötande bladen, rottrådig; bladen eggformigt rundade, djupt och hvasst 

 urnupna med korta spetsiga flikar; cellväfven finprickig; kalken i toppen, omv. egg- 

 rund. 2^. 6—8. Fig. Ek. f.93, 2. Tbed. M.exs.141. G. & Rab. Hep. 127, 187. 

 Jord, r. [Hall. Bårarp: Lindb. VG. Degeberg. ÖG. enl. Lindb. Södml. Gerslaberg: Cleve; 

 och Stockh. flerest.: Lindb. Dal. Norrbärke: Liedstr. enl. Lindb. Pit. Lpm. Glommer- 

 sliden och Arvidsjaur: Lindb.) ^ — 1^ lin. lång, tätt täckt af bladen, som äro concava, 

 hafva landade kanter och grund urskärning, högst till ^; kalken stor, veckig. 



31 J. intermedia Lindenb. stjelken som föreg.; bladen skeft fastade, tätt tegellagda concava, 



något 4hörnigt eggrunda, af grof cellväf, halfmånlikt eller trubbigt urnupna, sällan 

 3flikiga, med olikstora spetsiga flikar; perich.bladen 3 — 4flikiga; kalken vidgadt egg- 

 rund. 2f 6 — 9. — p capitata: grenarne uppåt vidgade; öfra bladen knutna i ett 

 hufvud, krusiga flerflikiga. Fig. Ek. f.93, 1; t.6 och \2, f.46; /? f.32. Hook. t.80 (/5). G. & 

 Rab. Hep. 60.^144. 

 Jord, r. (sk. Arup: Åkerm.. och Broby: Hamnstr. enl. Lindb. Hall. Bårarp: Lindb. 

 Södrrd. Värml. Dal. Norrbärke: Liedstr. etd. Lindb. — N.) Vanl. 1—2 lin. lång, 

 krypande och med rottrådar hårdt fästad vid jorden, endast fri och uppstigande 

 med de något tjockare och krusiga topparne. — 13 J. capitata Hook. 



32 J. saxicola Schrad. stjelken uppstigantie. groft trådlik, föga rottrådig; bladen ränn- 



formiga, skiftevis nående med basen öfver stjelkens framsida; öfre fliken n. lika stor 

 som den undre, spetsig, den undre trubbad; båda eggrunda helbräddadc; kalken upp- 

 blåst eggrund, veckig, fliktandad. % 4—6. Fig. Ek. f.73 [mindre god]. G. & Rab. Hep. 12. 

 Berg, trädst. [Lpl— Smal. Sk. Skärali. — N.) Växer i 1—2 tum höga, täta tufyor 

 af brunaktig färg; stjelken på undre sidan trind, ofvanpå Irapplik af de skifte- 

 visa bladbaserna. Undre fliken bredare än den öfra, men icke så olikfomäg som 



