92 Fam. HepaticcE. 



Ekarts fig. Kalken, som mycket sällan träffas, vanl. på stjelkens sida, i följd af 

 stjelkens förlängning af nyskolt. — J. resupinala Wg. 



33 J. Michauocii Web. stjelken som föreg.: bladen rännformiga, fättsittande, n. quadrati- 



ska, 2klufna, med spetsiga inböjda flikar; svepebladen bka de öfriga; kalken n. omv. 

 eggruiid, med veckad mynning. %. 7. Fig. G. & Rab. Hep. 245. 

 Klipp, trädsf. r. [Sk. Skärali, på klippor; samt VG. Bromö i Venern. på ruttna trädst.: 

 Lindb.) Ungefär tumshög och föga finare än föreg., som den liknar till färg och 

 växtsätt. — J. densa N. v. Es. 



34 J. minuta Dicks, stjelken tagelsmal bar; bladen tvärtöfver och skiftevis fastade på 2 si- 



dor af stjelken, utstående och något åtskiljda, eggr. quadratiska, rännformigt concava, 

 hvasst urnupna, med likstora, något spetsiga flikar; svepebl. hela; kalken i toppen af 

 korta sidogrenar, eggrund veckig. 2^ 8, 9. — yS vivipara: de öfre bladen sargadt 

 sågade. — y gypsophila: 2 — 3 lin. hög; bladflikarne olikstora, den mindre spetsig. 

 — å minima: 2 — 3 lin. hög. n. hårfin; bladen med likstora trubbiga flikar och myc- 

 ket grund urskärning. Fig.FI.D.2190. Hook. t.44. Ek. f.3. Sill. M.exs.l89. G. &Rab. 

 Hep. 36, 270. 290. 

 Klipp. [Sk.— Lpl. — N.) Lik J. saocicola, men många gånger finare, ehuru ofta 

 lika lång; bladen sitta tvärt öfver stjelken, nästan alls icke snedl och ensidigt 

 som på denna. 



35 J. Heller iana N. v. Es. stjelken hårfin, grenig och rot tradig; bladen, som föreg. med 



spetsiga flikar; svepebl. 2 — 3klufna; kalken eggrund, med veckad mynning, föga ut- 

 skjutande. 2^6—8. Fig.Ek.f.l03. 

 Rutt. träd i kärr, r. (Stockh. vid Gåsberget i Järfälla sn. och Sandsjön, Gestr. Kubbo. 

 Dal. Grycksbo. VB. Norsjö sn, mell. Granliden och Granbergs träsk. Allt enl. Lindb.) 

 Liten och fin som föreg.s minsta former, från hvilka den svårligen skiljes med 

 annat än stjelkens rotludd. 



(afdeln. fff.) 



*+* Bladen 3-— 6flikiga ell. tandade, säll. itandade. 



a — Med ^tipler. 



36 J. attenuata Lindenb. stjelken lång trådlik rottrådig, utskjutande långa tagelsmala fla- 



geller i toppen; bladen närmade, ovalt quadratiska, i spetsen 2 — 3tandade med korta 

 spetsiga tänder; stipl. 2klufna [stund. 0]; kalken i toppen, klubblik. 2|. 7 — 9. — /? 

 fusca: kortare, brunaktig; de öfra bladen 2tandar]e. Hook.t.70, f.l8 — 22. Fig. Ek. f. 

 102. Thed.M.exs.l45. G. & Rab. Hep. 153. 

 Klipp. r. {Sk. Skärali. Hall. Hasslöf. VG. ÖG. — Lpl. — N.) 1—2 tum lång, tråd- 

 smal, knappt ^ lin. bred, grön. — J. quinquedenlata y Handb. ed.2. J. triden- 

 lata Sw. J. barbata var. A: IS. v. Es, 



37 J. Flörkii W.M. stjelken uppböjd, n. trind af de skefva och uppåt ensidiga bladen, 



rottrådig; bladen täta tegel-lagda eggrundt quadratiska, 3- säll. 2- ell. 4tandade, med 

 korta spetsiga inböjda tänder; stipl. tydliga, dcidla i 2, meränd. hvasstandade ell. klufna 

 flikar. 2^5—7. Fig. Wg. FI.L.t.25, f.3. G. & Rab. Hep. 183, 248— 9, 268. 

 Klipp, helst i (jelltrakt. r. [Torn. Lpm. Kuma-Eno. Pit. Lpm. flerestädes. JänilL Åre- 

 skutan och Snasahögen. Herjed. Hede past. Dal. Idre etc. VB. Skellefteå. Ångml. 

 Tåsjön: Frist. enl. Lindb. Helsl. Hemstanäs. Stockh. L. Nyckelviken, Flatsjön och Utön: 

 Lindb. — N. Hammerfest. Salten, Solvaagtind. Dovre, på Finnshöe. Fämundstrakten.) 

 Knappt tumslång, lufvad brunaktig, ej olik J. saocicola och plicata. — J. quinque- 

 dentata y julacea Wg.Fl.Su. J. barbata B: N. v. Es. 



38 J. quinquedenlata L. stjelken uppböjd rottrådig plattad; bladen horizontala quadrati- 



ska, med främre kanten rundad och 3 — 5tandad. veckiga; tänderna trubbiga med udd, 

 de nedre böjda in- och uppåt; stipl. otydliga, 2klufna eller delade, tandade; kalken i 

 toppen, slutl. på sidan, omv. eggrund, 2^7 — 9. Fig, Ek. f.4J, n:o 9. Hook. t.70. Thed. 

 M.exs.l44. G. & Rab. Hep. 175. 

 Sten. etc. a. [Sk. — Lpl. — N.) Mörkgrön, 1—2 tum lång, 1 lin. bred; bladens öfre 

 kant lång och hel, den nedre eller främre kort, mellan båda ligga tänderna, af 

 hvilka den öfversta är störst. Stipl. stundom inga. — /. barbata F: N. v. Es. : 



39 J. barbata Schmid. stjelken som föreg,; bladen tegel-lagda, horizontala, quadratiska, 



n. liksidiga, i toppen med 3 — 4 platta spetsiga tänder; stipl. klufna i 2 lancettlika 



