Flock. Jungermannidece. 93 



otandade flikar; kalk som föreg. eggrund. 2^6,7. Fi>. FID2123 Hook. t 70 fl— 17 

 Ek.f.41,n:ol— 6,8, 10. Thed. M.exs.l42. G. & Rab. Hep. 37, 131, 235. 

 Sten. etc. a. iSk.—Lpl. — N.) Lik och förblandad med föreg.; men bladen nå icke 

 så långt fram på stjelkens framsida samt hafva öfre och nedre sidan n. lika långa; 

 stipl. ofta inga. — J. barbata E: Schreberi N. v. Es. 



40 J. lycopodioides Wallr. bladen rundade veckiga och bugtigt flikade rundtomkring i 



meränd. 5. korta trubbade, något uddspetsiga tänder; stipl. stora 2klufna hårlikt tan- 

 dade; för öfrigt som föreg. 2^6—8, Fig. Thed. M,exs.l43. G. & Rab. Hep. 188. 

 Berg etc. r. {Lpl.-Geslr. Dal — N.) Lifligt grön, bredare och plattare än de föreg. 

 Bladen större, liknande en gåsfot eller frukt fodret hos Asperugo; tänd. sällan 4 

 eller 3. Högst sälls. med frukt. — J. barbata D: lycopodioides N. v. Es. 



41 J. setiformis Ehrh. stjelken trådlik, trind af de tätt sittande, 3 — 4delade bladen; blad- 



flikarne eggrunda uppräta, med utvikna, meränd. tandade kanter; stipl. till form oeh 

 storlek n. liknande bladen, 2klufna. 2^ 7, 8. — /9 alpina: bladflikarne n. helbräd- 

 dade. Fig. Hook. t.20. Ek. f.l5. G. & Rab. Hep. 96, 252. 

 Högre berg, r. [Lpl. — VG. Kinnekulle. Helsl. Stockh. Smal. i Skurugatan. — N.) 

 Stjelkarne tufvade, 1—2 tum långa, föga grenade, torra mycket bräckliga, alldeles 

 täckta af bladen, som hafva ett knaggligt utseende. — J. concatenata Sm. 



b — Stipler 0. 



42 J. incisa Schrad. stjelken ganska kort, uppböjd rottrådig, tätt besatt med krusigt vec- 



kiga 3flikiga blad; flikarne olikstora kölade småtandade; kalken i toppen omv. egg- 

 rund. 2f6-9. Fig. Hook. 1. 10. Ek. f.30 och 77. G. & Rab. Hep. 228— 9. 

 Jord, rutten ved etc. {Sk. — Lpl. — N.) Stjelken 2 — 4 linier lång, utplattad 1 lin. 

 bred, tufvig, ljusgrön, utmärkt af de krusiga bladen; är sällan något förlängd 

 med glesare blad, oftare är stjelken knappt urskiljbar. 



43 J. polila JS. v. Es. stjelken uppstigande, föga rottrådig; bladen n. quadratiska veckiga, 



i spetsen med 3, trubbiga helbräddade flikar; kalken aflång — klubblik, med veckad 

 mynning. 2j. 7, 8. Fig. 

 Fjelltr. r. [Pil. Lpm. Käxa, Peljekaise och Arvidsjaur, vid fjellbäckar, med frukt: 

 Lindb.) ^V — Ih; tum lång, 1 lin. bred, nedtill brun, i topparne ljusgrön har denna 

 art en viss hahiluel likhet med Sarcosc. emarg., men är i friskt tillstånd utmärkt 

 af bladens starka fettglans. Kalken, som för första gången upptäckts af Lindb., 

 sitter dels i toppen, dels ganska ofta på sidan i följd af stjelkens förlängning 

 genom nyskott. 



fff Bicuspides: Bladen i 2 rader, meränd. 2- sällan 3flikiga ell. -tandade; frukt 

 på en egen sidogren. 



a — Stipler 0. 



44 J. bicuspidata L. stjelken krypande, ell. uppstig., nedtill rottrådig; bladen större och 



bredare än stjelkdiametern, rundadt quadratiska, lill midten 2klufna, med hvass ur- 

 skärning och lancettlika spetsiga, raka flikar; kalken på korta grenar från stjelkens 

 basis, n. cylindrisk. 2f 5, 6. — /? conferla: mer gyttrad och up|)rät, mörkgrön; bla- 

 den tätare, något concava, med smalare urskärning. — ;' Lammertiana: styfvare, 

 med täta mvcket concava blad, 2s!digt utstående. Fig. Hook. t.ll och Suppl. t.4. Ek. 

 f.33. Sill.M.exsJ90. G. & Rab. Hep. 74, 110, 191, 289. 

 Jord, rutten ved etc. a. (Sk. — LpL — N.) Grenad vid roten i i tum långa kry- 

 pande grenar med vanligen åtskiljda blad; knappt ^ linie bred, blekgrön, genom- 

 skinlig af mycket grof cellväf; bladspetsarne ofta något böjda, men icke mot hvar- 

 andra. Denna och de 5 följ. skiljas af Spruce i en egen afdeln.: Trigonanthus, 

 hvilken Lindb. anser bilda ett eget nytt slägte, stående midt emellan Jungerm. och 

 Lophocolea. 



45 J. catenulata Hixb. stjelken som föreg.; bladen bredt eggrunda, lill midten klufna i 2, 



n. parallela spetsiga flikar, med smal rundadt trubbig urskärning; kalken som föreg. 

 aflång veckig. 2^ 5, 6. Fig. 

 Rutten ved, jord, r. [ÖG. V. Ny sn. Belleberg på ruttna stockar vid ett källdrag i sko- 

 gen. Gestr. Kubbo, i Hjortronmossen: R. Hn. Dal. skogsstigar mellan Falun och 

 Grycksbo: Lindb. VB. Norsjö sn, Långträsk: samt Pit. Lpm. Arvidsjaur: Lindb. 

 — iV. enl. Ångström.) Tagelsmal, brunaktig, föga genomskinlig; bladen täta, men 



