96 Fam. Hepalicm. 



bägarlik, med hvassflikig mynning. 2f. 6— 9. Fig. Hook. f.31. Ek. f.54. G. & Rab. 

 Hep. 50, 76. 

 Jord, rutten ved. [Sk. Skärali. Smal. — Helsl. Ner. Örebro och flerestädes. — N.) Lik 

 förcg., men skiljd med bladen, af hvilka de öfversla äro rundade och omärkligt 

 eller alls icke urnupna. — Jun germannia Schrad. 



83. HARPANTHUS N. v. Es. 



1 H. Flotowianus N. v. Es. stjelken utdragen grenig rottrådig; bladen underliggande, 

 fåsfade snedt öfver stjelken och långt in på framsidan, bredt omv. eggrunda, i den run- 

 dade spetsen grundt och meränd. trubbigt urnupna med korta trubbade flikar, platta 

 kanter; stipl. olikformiga, hela, eller 2klufna: kalken på en mycket kort sidogren, 

 tapplik, trind och något krökt. 2^7,8. Fig. Thed. M.exs.138. 

 Kärr, r. (Lpl.— Dal. i fjellsockn.; samt vid Grycksbo och Leksands by. VB. Skellefteå. 

 Geslr. Edsköu i Svarlmaren. — N. Tellemarken; Hardanger, Hammerfest.) Stjel- 

 karne 1^2 tum långa, 1 lin. breda, bruna, i stora mattor; stipl. tydliga egg- 

 runda ell. lancettlika. Frukt sälls. — Jung. N. v. Es. J. Hartmanni Thed. 



84. CHILöSCYPHUS Corda. 



1 C. polyanthos C. stjelken nedliggande, rottrådig, med n. enkla grenar; bladen horizon- 



tala och något nedlöpande, rundadt quadratiska, i spetsen rundade, tvärhuggna eller 

 intryckta, holbräddade; stipl, 2klufna med syl-Iika flikar; kalken dubbelt kortare än 

 den utskjutande mössan, med korta helbräddade flikar. 2j. 5, 6. Fig. Hook. t.62. Ek. 

 f.50. G. & Rab. Hep. 10, 118, 178, 192, 257, 285. 

 Fukt. jord, rutten ved etc. (Sk. Rroby. Smal. Femsjö; Vexiö: Scheutz. — Helsl. och 

 Herjed. Jämll. Snasahögen. VB. Skellefteå. Pit. Lpm. Arvidsjaur. Boh. — N. till 

 Nordl.) Utbredd, platt, mörkgrön, omkring en lin. bred och 1 — 2 tum lång; stipl. 

 små flygliga. — Jung. L. 



2 C. pallescens N. v. Es. stjelken nedligg. med n. klynnedelade, bara grenar; bladen run- 



dadt eggformiga med quadratisk bas, helbräddade; stipl. eggrunda 2flikiga, stundom 

 hela; kalken något längre ell. kortare än mössan, med långa landade flikar. 2f 5, 6. 

 Fig. FI.D.171G, f.2 enl. N. v. Es. G. & Rab. Hep. 77. 

 Fukt. st. källor etc. r. [Sk. Skärali, Väsums mosse. Ner. Kumla sn, i skogskärr nära 

 Yxhult. Uppsala, Kungsparken. Helsl. i kallkällor vid Långbo g.g.) Lik föreg., 

 men blekare och större, med rotludd endast vid basen; stipl. små och flygtiga. 

 Kalken n. päronlik. Var. grön på torra ställen. Svår att skilja från föreg., om 

 verkligt skiljd, helsl N. v. Es. citerar Ekarts, efter Hooker copierade, fig. 50 till 

 C. pallescens. — Jung. Schrad. J. viticulosa Wg. 



3 Flocken Oeocalycese. 



85. GEöCALYX N. v. Es. 



1 G. graveolens N. v. Es. stjelken krypande, rottrådig; bladen underligg, n. horizontala 

 platta och quadratiska, grundt, men hvasst urnupna med spetsiga, utstående flikar; 

 stipl. aflånga, djupt 2klufna. 2^5,0. Fig.Ek. f.67. Thed. M.exs. 135. 

 Fukt. jord, rutten ved, r. [VG. Hunneberg. ÖG. V. Ny, Relleberg etc. Södml. Eskils- 

 tuna. Slockh. vid Skrubba; Sandsjön; Salem sn: Nym. enl. Lindb. Gefle. Herjed. 

 Kålsätt. Goltl. Hessle i Fleringe: Cleve enl. Lindb. — N. Trondhjemstrakten; flere- 

 städes enl. Horn.) Något mindre än Calypog. Trichom., hvilken denna art liknar, 

 ljusgrön, bildande handstora mattor af en egen lukt. — Jung. graveolens Schrad. 

 J. bidentata (3 Wg.Fl.Su.? 



4 Flocken Trichomanoiclese. 



86. CALYPOGÉJA Raddi. 



1 C. Trichomanis Corda: stjelken krypande, rottrådig; bladen öfverliggande, horizontala, 

 eggrunda, något convexa, hela eller i toppen intryckta, helbräddade; stipl. bredare än 

 stjelken, halfmånlikt urnupna. 2j. 5, 6. Fig. Hook. t.79. Ek. f.35. Somf. Cr.exs.36. 

 G.&Rab. Hep. 134, 167. 

 Fukt. jord, rutten ved. [Sk. — Lpl. — N.) 1—2 tum lång, n. en lin. bred, något 

 blåaktig, med täta blad, stora och beständiga stipler. Frukt sällsynt. — Mni- 

 um L. Jungerm. Scop. 



