Flock. Platyphyllew. gg 



Fukt. berg. r. {Smal. Grennatrakten; Ve\iö, samt Helveteshålan i Lemnhult och Sannas 

 i Vilstad: Scheutz. Dalsl. Käppenäs i Hesselskop, på Lindkullen. Boh. Christinedal: 

 Thed. VG. Kinnekulle. SödmI. Grödinge sn, Rushyhammaren. Slockh. allm. Gestr. 

 Oslättfors på steniga holmar i strömmen. Helsl. ^Io sn, på Kasberget.) Stipl och 

 bladöron på förf:s ex. något landade. Myckel lik J. plalyphylla, men utmärkt 

 af en helt olika förgrening, samt af de små och smala bladöronen, i hvilket 

 afseende denna arl förhåller sig till.M. plalyphylla , n. som Frullania Tamarisci 

 till F dilatata. 



6 M. Porella N. v. Es. stjelken oordentligt pargrenig,^ platt; bladen elliptiskt eggrunda, 



rundadt trubbiga, helbrädd.,- bladöronen mycket små, platta, eggrundt aflånga, n. spet- 

 siga, fastade tätt till sljelken; stiplerna n. quadratiska tvärhuggna platta tilltryckta, 

 större än bladöronen. 2|. 6, 7. Fig. Linneea XJII, f.l3, enl. Lindb. 

 Klipp. r. {VG. Vålaberg. Slockh. vid Skrubba. Helsl. Mo sn, på Kasberget. Dal. 

 Grangärde vid Norrby! tan.) Dubbelt spädare än de föreg.; bladen glesare, åtskiljda, 

 eller de öfre med kanten något läckande hvarandra [a distans N. v. Es.]; blad- 

 öronen Ull större eller mindre del vidväxla sljelken. Americanska ex. något större, 

 tydligare pargreniga och med tätare blad: p densa N. v. Es. — Jungerm. Dicks. 



7 Flocken Jixl>TJLlese. 



94. LEJEUNIA Gollsche & Lindenb. 



1 L. serpyllifolia Lib. stjelken n. {jargrenig; bladen ruKdadt aflånga belbräddade, något 



convexa. med en liten inviken tilltryckt flik vid basen; stipl. rundade, hvasst urnupna; 

 kalken i srenarnes topp, omv. ecgrund. \ 5, (3. Fig. Fl.D.l^OOG. Wg.Fl.L.t "Jö Hook. 

 {.i'2. Ek.V.2. Somf.Cr.exs.35. G. &Rab. Hep. 47, 273. 

 Bergsklyft. {Sk. — Lpl. — jY.j Fin mossa, växande i stora, mjuka och platta, ljus- 

 gröna mattor; stund, krypande bland andra bergmossor. Bladen af grof cell- 

 väf med stora maskor; bladfliken stund, omärklig — Jung. serp. Dicks. J. cavi- 

 folia Wg. 



2 L. calcarea Lib. stjelken kort, hårfin, ledad af de åtskiljda bladen, grenig; bladen egg- 



runda spetsade, n. påslikt sammanrullade, utan tydlig undre flik, något kiolikt ut- 

 böjria, naggade; kalk på en mycket kort sidogren, omv. eggrund, med 5 naggsågade 

 kanter.^ 04,5. Hook. SuppU.3 enl. Lindb. Fig. G. & Rab. Hep. 4G, 283. 

 Klipp, på andra mossor, r. {ÖG. Motala vid Näs, samt Onjberg i bergssprickor vid 

 Rödsafvel. — N.) Bekläder som ett fint ludd andra mossor. Skiljd med föga an- 

 nat än kalken från L. hamatifol. Dum., hvars kalk har bredt hinnvingade udd- 

 flikiga kanter. — Jung. hamalif i^ echinata Hook. enl. Lindb. 



95. FRULLANIA Baddi. 



1 F. dilatata IS. v. Es. stjelken pargrenig krypande; bladen runda concava belbräddade'; 



bladöronen rundade hvalfiika, större än de rundade, djupt urnupna stiplerna. 2^ 5 — 9. 

 Fig. Fi.D.1831, f.l. Hook. t.5. Ek. f.l8. G. & Rab. Hep. 54, 156. 

 Klipp, trädst. a. \Sk.~Lpl. — N.) Bildar platta bruna ell. svarlgröna mattor med de 

 krypande, mycket greniga, ^ linie breda stjelkarne. Bladen utan de perlbands- 

 lika cellrader, som utmärka följ. — Jungerm. L. J.tamariscifol. Wg. 



2 F. fragilifolia Tayl. stjelk och blad som föreg.. de sednare med en eller flera, perl- 



bandslika rader af med en mörkare ring omgifna maskor; bladöronen bredt aflånga, 

 påslika, af de omv. eggrunda 2flikiga stinlernas bredd. 2f 5 — 8. Fig. G. & Rab. Hep. 

 170, 200, 226. 

 Klipp. sten. trädstamm. r. {Sk. Skärali. ÖG. Omberg; Ö. Ryd sn. Södml. Hölö sn. 

 Stockholm vid Vinterviken m. fl. st. allmän. Gestr. Bille sn. på Harfhällarne. Värml. 

 VG. Halle- och Hunneberg, äfven på Björksfamm. Hall. Warberg; Bårarp. Gottl 

 Othems klint: Cleve enl. Lindb. — iV. Tistedalen vid Fredrikshall: Nym. enl. Lindb.) 

 Lik föreg., men med något mer aflånga blad och bladöron, likasom utgörande en 

 medelform till följ., från hvilken åtminstone den Svenska är föga skiljd. Skand. 

 ex. sterila. — Jungerm. Tayl. 



3 F. Tamarisci N. v. Es. bladen rundade concava, ofta med smal inböjd spets, utan 



perlbandslika cellrader; bladöronen aflånga påslika, smalare än de n. quadratiska ^fli- 

 kiga stiplerna. 2^4—8. Fig. FI.D.I894. Hook.t.6. Ek. f.I7. Sill. M.exs. 200.G. & 

 Rab. Hep. 80, 199,209. 



