100 Fam. HepaliccB. 



Sten. trädst. etc. a. {Sk.—Lpl. — N.) Ulmärkt af de små och aflånga, med stjelken 

 parallela bladöronen, för öfr. lik ide föreg. Var. större och mindre, mer och min- 

 dre glänsande o. s. v. — Jungerm. L. 



8 Flocken Codoniese. 



96. FOSSOMBRONIA Raddi. 



1 F. pusilla N. v. Es. stjelkeji ganska kort, krypande rottrådig, tält besatt med uppstå- 

 ende, quadratiska 2— Standade helbräddade veckiga blad; kalken i toppen, klocklik; 

 fröh. på kort skaft, oregelbundet uppbristande. 2^8—10. Fig. F1.D.1717, f.2. Hook. 

 t.69. Ek.f.38. Sill.M.exs.l92. 

 Öfversvämm. strand. {Sk.—Helsl. Val. Pil. Lpm. Arvidsjaur. — N. till Salten.) Vanl 

 flala lufvor af korta, knappt ulredbara stjclkar med oordentligt klufna och gytt- 

 rade blad, mer sällan och endast yngre, redigt ålskiljda. Kalken, som n. alltid 

 finnes, stor och med klocklikt utböjdt bräm. — Jungerm. L. 



9 Flocken Diploinitrie»©. 



97. BLYTTIA Endl. 



1 B. Mörckii N. v. Es. stambladet nedtryckt, hinnaktigt, n. omv. eggrundt, i spetsen in- 

 tryckt, vågigt veckigt, med breda rundade flikar och en nervlik förtjockning efter 

 midten; svepets flikar flikiga och veckiga. 2^8,9. Fig. F1.D.2004. Hiib. Deutschl. 

 Leberm.52. G. & Rab. Hep. 63. 

 Fukt. jord i fjelltr. r. {Pil. Lpm. Tjidtjak. Um. Lpm. Storavare. Jämtl. Areskutan, 

 Snasahögen och Syltopparne. Herjed. — iV. Trondhjrs st. flerestädes: Stördalen; 

 Vennfjellet; Kälahögen; Skarffjellet elc.) Bladen {tum långa, 3 — 4 lin. breda ljus- 

 gröna; de af veck och inskärningar bildade flikarne stora och platta, ulan nerv. 



— Jungerm. Blyllii Horn. Diplomitrium Blyttii Corda. Thedenia Blyttii Fr. 

 Mörckia norvegica Gottsche enl. Lindb. 



10 Flocken Hai>lol0eiie»e. 



98. PELLIA Raddi. 



1 P. epiphylla N. v. Es. stambl. nedtryckt, hinnaktigt, med en nervlik rotslående för- 

 tjockning efter midten, oordentl. grcnadt i hela eller urnupna, meränd. vågbraddade 

 flikar; mössan framskjutande, aflång, hvit och hinnaktig. 2^ 5, 6. Fig. F1.D.359. 

 Hook.1.47. Ek.f.52och 111. G. & Rab. Hep. 29, 30 etc. 

 Fukt. jord i skugga, a. [Sk.—Lpl. — N.) Stambl. tätt gyttrade, 1 — 2 tum långa, 

 3—4 lin. breda, stundom korta och enkla; fröh. klotrundt. — Jungerm. L. 



99. BLASIA Lin. 



1 B. pusilla L. stambladet nedtryckt, hinnaktigt, en-nervigt, med 2nikig topp, på undre si- 

 dan fjalligt. 2^5,6. Fig. F1.D.45. Hook. t.82— 84. Ek. f.94 och 114. Thed. M.exs.l33. 

 Fukt. ler- och sandjord. iLpl. — Sk. — N.) Ung blågrön, växande i sfjernlika tums- 

 breda plättar af viggformiga stamblad, ofta med flasklika groddgömmen på öfre 

 sidan; äldre mer spridd och utdragen, gul- ell. brunaktig; bär då först frukt, 

 hvarefter växten borldör; fröh. a/långt. Sällsynt med frukt. — B. Hookeri [den 

 fruktbär.], B. Funckii [den yngre] Corda i Sturm. Jung. Blasia Hook. J. bi- 

 loba Sw. fruktbärande. 



11 Flocken A-iieiireee. 



100. ANEURA Dum. 



1 A. palmata N. v. Es. stambladet utan nerv, handlikt grenadt i uppstigande n. jemn- 



breda flikar; mössan klubbformig, utgående från bladets baksida. 2^ 5 — 7. Fig. 

 Hedw. Theor.ed.2, t.20, f.5— 7; t.21,f.l— 3. Ek. f.ll5. G. &Rab. Hep. 101—2, 201—3. 

 Rutten ved i kärr etc. [Sk. — Lpl. — N.) Gyllrad, mörkgrön, med bladflikarne rig- 

 lade mer framåt och uppåt än hos följ. De sammanväxta stambladen ett par 

 linier långa; mössan en god linie, något köttig, utanpå knottrig, äldre n. hvit. 



— Jung. palmata H. J. multifida p Hook. 



2 A. multifida Dum. stambl. nervlöst krypande, oordentligt dubbelt pargrenigt; mössa 



som föreg. från sidan. 2^5—7. Fig. Hook. t.45. Ek. f.50. G. & Rab. Hep. 43. 



