Flock. CodoniecB — Metzgeriece. 101 



Fukt. lerjord, sten. etc. vid vatten. (Sk. — Ingml. Resele. Herjed. Pil. Lpni. Arvids- 

 jaur. — N.) Nedtryckt, plattad, ljusgrön, 4—8 lin. lång, mer och mindre sam- 

 mansatt förgrenad. — Jungerm. L. J. palmala j3 Wg.Fl.Su. 



3 A. pinguis Dum. stambl. nedtryckt^^ nervlöst. köttigt, oljeglänsande, aflångt, oordentligt 

 grenigt, i kanten bugtigt, ofvanpå platt, under uppsväldt; mössan lång, cylindrisk, 

 uppstigande vid bladets kant från dess undre sida, finhårig. 2^. A — 6. — ^angustior: 

 stambl. utdraget, jemnbredt, enkelt eller något pargrenigt. Fig.Fl.D.1428, Hook. t.46. 

 Ek. f.5 1 och 110. G. &Rab. Hep.41, 103. 

 Bäck- och dikeskanter, kärr. [Sk. — Gestr. Herjed. nedom Funnesdalsberget Jämll. 

 Snasahögen. Pit. Lpm. Arvidsjaur och Tjfdfjak. Torn. Lpm. Wittangi. Golll. Kop- 

 parvik: Pripp enl. Lindb. — A.) Dubb. större än de förcg., flikarne 1 — 2 lin. bre- 

 da, hos p ofta 1 — 2 tum långa; mössan 2 lin. lång. — Jung. L. 



12 Flocken Mietzg-eriese. 



101. METZGERIA Raddi. 



1 M. furcata N. v. Es. stambl. trådsmalt och jemnbredt, en-nervigt, platt, klynnedeladt, 

 ofvanpå glatt, i kanten och under meränd. omärkligt finludet; mössan från bladets 

 ryggnerv, klubblikt köttig och taggig. 2f 4— 6. Fig. FI.D.1832. Hook. t.55, 56. Ek. 

 f.l. G.&Rab.Hep.31, 119— 20. 179,274. 

 Bergsklyft. trädstamm. [Sk. — Lpl. — A.) Löst sammantrasslad i vanl. mörkgröna, på 

 träd gulakliga mattor; bladen ^ lin. breda. — Jungerm. L. 



*'2 M. pubescens Rad. öfverallt finluden; för öfr som föreg. 2f Fig. Hook. t.73. Ek. f.l9. 

 G. & Rab. Hep. 84. 

 Bergsklyft. r. [N. Rollaug, i Vestfjorddalen. Trondhj. på Dalaberget vid Mostamarken. 

 Dovre vid Sprenbäcken etc. Gudbrandsdalen, Ringeboe vid Stulsbroe. Tindsjön: 

 Holmgr. enl. Lindb. Tellemarken.) Lik föreg., men är något bredare, alltid mer 

 gulgrön med vågiga kanter. Frukt okänd. — Jung. Schrank. 



B — Marchantiecp. Fröh. flera jnom ett skaft adt fäste och öppnande sig med 

 flera flikar eller med ett skenbart lock. 



102. MARCHANTIA Lin. 



1 M. polymorpha L. fästet slutl. platt, deladt i 8 — 10 trinda strålar; hvarje rum med 

 flera fröhus; det ofruktsamma eller hanfästet sköldlikt, skaftadt. 2|. 6— 8. Fig. FI.D. 

 1427. Thed.M.exs.l32. 

 Jord, helst på fukt, st. a. [Sk.— Lpl. — N.) Bladen styfva, 1—2 tum långa, \—l 

 tum breda, ofvanpå blekt nätrutiga och punkterade. Var. i hög grad. 



103. PREISSIA N. v. Es. 



1 P. commutata N. v. Es. fästet conve\t ell. sköldlikt, odeladt. i kanten 4 — Sbugtigt, of- 

 vanpå convext, under 4 — Srum.migt, med 1 — 2 fröh. i hvarje rum. 2^ 6 — 8. Fig. 

 E.B.503. Si!I.M.exs.l86. 

 Kärrjord, r. [Lpl.— Sk. Gottl. — N.) Stambladet \—l tum långt, fint prickadt, fästet 

 vanl. med 4 bugter, mer och mindre convext, stund. n. platt, med spår till 4 upp- 

 höjda strålar från medelpunkten. — Marchantia hemispheerica Wg., trol. äfven 

 Linnés art. M. quadrata ed.3. 



s 104. SAUTERIA N. v. Es. 



1 S. alpina N. v. Es. fästets flikar eller rum åtskiljda n. till basen; stambladet n. enkelt ell. 

 flikadt af sidoskott. ]) 6, 7. Act. Leop. cais. XVH, t.67, f.22— 8 enl. Lindb. Fig. G. & 

 Rab. Hep. 67. 

 Jord på ell. vid klipp, i fjellfr. r. [LuL Lpm. Niammats; Säkkok; Kaskaivo och Rout- 

 nas. Pit. Lpm. Kä\a, Valloive och Tjititjak. Jämfl. Snasahögen, vid Handölsforssen. 

 Herjed. Stora Midlåkläppen och Axhögen. — N. Finnm. pä Tromsdalstind. Saltda- 

 len, Solvågtind. Dovre mellan Drivstuen och Kongsvold flerestädes.) Stambl. 2—4 

 lin. långa, något tjocka, under med en röd nerv; fruktfästet af 2—6, blekgula 

 rum, korsvis med basen Iwphängande vid det 3 — 12 lin. långa tjocka skaftet. — 

 March. cruciata Somf. M. hyalina Somf. i Spitsb. FL, samt Handb. ed.3. 



