102 Fam. npaticeoe. 



105. FEGÅTELLA Raddi. 



1 F. conica R. fästet eggrundt kägel-likt, n. helbräddadt, 4 — 8rummigt, med ett fröh. i 

 hvarje rum: ofruktsamma fastet oskaftadt. 2^4,5. Fig. FI.D.274. Dill. t.75, f.l. G. & 

 Rab. Hep.4.299. 

 Skugg. bäckstrand, r. (Sk. — Gcfle, Tolfors- ocb Kungsbäckarne. Ner. nära Garphyttan. 

 Veshnl. Vestejas. Herjed. Funnosdalsberget. Pit. Lpm. Tjidtjak, steril: Lindb. — 

 N. Laurvig. Hela Bergens stift. Dovre. Salfen.) Slor .som Marchanlia polymorpha; 

 bladen breda, mjuka, kantigt rutiga, hvarje ruta med en liten hvitgul, enporig 

 vårta; fästet n. likt, en sockerlopp. — Marchant. L. 



106. REBOuLIÅ Raddi. 



1 R. hemispheerica Rad. fästet bnlft klotrundt, med slut). 4 — Sflikad kant, under 4 — 5- 



rummigt, med ett fröh. i hvarje rum: skaftets fästpunkt i fästet omgifv en af fina hvita 

 hår. ij. 5—7. Fig. FI.D. 1 426 [March. pilosa] och 2067 [M. androgyna]. G. å Rab. 

 Hep.44. 

 Jord på vallar, klipp. etc. r. {Sk. Käflinge och Lackalänge på fuktiga sandbackar. Hall. 

 Dalsl. på ön Henriksholm i sjön Animmen. Golll. Thorsborgen: ön Asundfji nära 

 Slite, St. Carlson m. fl. sf.: Clevo enl. Lindb. — N. Leerdalsören, Sausund etc. Finnm. 

 Tromsdalstind.) Stambl. 2 — 4 lin. långa och tämmcl. breda, med slull. tumslångt 

 skaft för det i början n. helbräddade, sedan mer och mindre djupt flikade fästet. 

 — March. pilosa Wg.Fl.Su.ed.2. M. barbata Ahnf. 



2 R. fasciata N. v. Es. fästet rundad? koniskt, bugtbräddadt: skaftefs öfra fästpunkt om- 



gifven af platta bandlika hår. %. 7. Fig. 

 Fjellfr. r. {Lpl.—N. Nord!.) Näppeligen skiljd från föreg. med annat än de bredare 

 platta håren t fästet. — March. Myrin. 



107. FIMBRIARIA N. v. Es. 



i F. pilosa Tayl. stambl. omv. eggrundt ell. vigglikt; f/istet lialft klotrundt, under hår- 

 löst, onikr. 4rummigt, med ett. fröh. i hvarje rum, omgifvet af den i hvita hinnaktiga, 

 i början hophängande. sluil. åtskiljda flikar klufna kaiken. 2\. 5, 6. Fig. Somf.Cr.exs. 

 41. G.&Rab. Hep. J61. 

 Jord i bergssprick, etc. r. [Lpl. — Uppsala i Godfsundabergen. Stockholm. Värml. på 

 Asi)erget i Fryksdnlen: Chrislinehamri pä berg ofvan Marieberg. Dalsl. Boh. Gotll. 

 på Thorsborgens r.orra väggar. — N. till Sa!» en.) Stambl. 2 — 3 lin. långa, i spet- 

 sen vanl. intryckta, under convexa; fästets skaft 4 — O lin. långt. Kalkflikarne 

 uthängande ur fästets rum. — March. gracilis WM. M. pilosa Wg.Fl.Vps. M. 

 tenellä Wg.Fl.Su. 



C — Targioniece. Fröh. klotrundt, ensamt inneslutet inom ett 21äppigt svepe i 

 undre kanten af bladens spets. 



108. TARGIONIA Mich. 



1 T. hypophylla L. stambl. vigplikt — omv. eggrundt, platt, helbräddadt. 2;. 5, 6. Fig. Dill. 



Hist.M.f.78, f.9, A— F. E B.t>87. G. tV Rab. Hcp. 3. 

 Jord, r. {Halland samt Göteborg vid Saltkällan enl. e\. fordom samlade af Ad. Afze- 

 lius.) Stambladen ^ tum långa och hälften så breda, gyttrade och n. tegel-lagda, 

 i flera tum vida plättar, fästa vid marken medelst talrika rottrådar, som utgå 

 från en medelnerv längs undersidan. — T. Michelii Corda. 



D — Änthocerotece. Fröiius nål-likt. öppnande sig på längden i 2 väggar, 

 med ett mellanliggande cejttralstiff. 



109. ANTHöCEROS Lin. 



1 A. lo>iis L. stambiadet pl-^tt, slätt, bredt vigglikt, landadt. 08—10. Fig. Sturm H, 3 



haft. F1.D.1833. G. di Rab. Hep. 64. 

 Lerjord, r. {Blek. Smal. Femsjö. VG.) Stambladen hos denna och följ. bilda vanl. 

 små rosetter af 3 — 6 liniers diameter, med talrika, 3 — 6 lin. höga, syl-lika fröhus. 



2 A. punctatus L. stamhinden gyttrade, oregelbundet uppsvällda, flikiga och krusiga, pric- 



kade. 08—10. Fig. i-l.D.396. G. & Rab. Hep. 298. 

 Lerjord, åkrar efter skörden, r. (5/c. — Helsl. Skog sn. Ner. sydvest om Örebro. — N.) 

 Förf har icke kunnat finna stambladen päronlika, såsom de vanl. beskrifvas hos 



