10 



ikke funktionsdygtig, og Griflen tjener blot til at føre Støvet ud af 

 Støvknaprøret. Hunplantens Blomster er af den foran (S. 6) om- 

 talte „traadf ormede" Type med meget snævert Kronrør og inde- 

 holder ingen Rester af Støvdragere. Ejendommelig er den lange 

 haarforraede Fnug, hvis Straaler hos Hanblomsten er kølleformet 

 fortykkede i Spidsen, medens de hos Hunblomsten er jævnt haar- 

 formede i hele deres Længde. 



Støvet overføres fra Hanplanten til Hunplanten ved Insekters 

 Hjælp, ligesom hos Sand-K. (A. dioica), medens hos Bjærg-K. (A. 

 alpina) Kimdannelsen foregaar uden Befrugtning, saakaldt Parthe- 

 nogenese (se BNF, Side 22). 



Tue-Kattefod er helt hvidfiltet paa Stængler og Blade; Bla- 

 dene er ret spidse og noget trenervede. Den blomstrer i Højsomren 

 og hører hjemme i Højfjældene og arktiske Egne. I Skandinavien 

 er den ret sjælden og findes i Norge blot i den nordlige Del fra 

 Salten til Kvænangen og Indre Finmarken, hvor den vokser imellem 

 Græs og Urter paa Enge ovenfor Skovgrænsen. 



Tavle 529. Fig. 1. Blomstrende Hunplante. Fig. 2. Blomstrende Han- 

 plante. Fig. 3. Hunblomst {"li). Fig. 4. Svøbblad (Vi). Fig. 5. Hanblomst (Vi). 



530, Pile-Alant, Inula salicina L. 



Med Tavle 530 er vi kommet over i en anden Afdeling af 

 Astersgruppen; den dér afbildede Pile-Alant har ogsaa et fra 

 de foregaaende smaa og filtede eller uldhaarede Urter ganske for- 

 skelligt Udseende. 



Det er en smuk opret, 20 — 50 cm høj Urt med tætstillede, 

 grønne Blade op ad Stænglen og én eller faa straalende gule 

 Kurve i Spidsen. Hele Planten er glat eller ganske ubetydeligt 

 haaret. Bladene (Fig. 3) er aflangt lancetformede og svagt tandede 

 i Randen; fra Midtnerven løber Sidenerverne skraat ud mod Blad- 

 randen. 



En Art af et endnu mere anseligt Ydre er den paa Tavle 31 

 afbildede Læge-Alant (Inula helenium L.), som omtaltes i BNF, 

 Side 23. Den har bredere Blade, som er filtede paa Undersiden 

 og brede Svøbblade. Hos Pile-Alant er derimod Svøbbladene meget 

 smallere og grønne, ofte noget udstaaende. 



Pile-Alant er fleraarig og formerer sig foruden ved Frø ved 

 sin underjordiske krybende Rodstoks Forgreninger; derfra kommer 

 dens selskabelige Vækst. Den blomstrer i Juli — August og vokser 

 paa høje Enge, i Krat og ved Gærder. 



