11 



I Danmark findes den hist og lier i de fleste Egne af Landet; 

 men det er en sydlig Art, som i Norge er indskrænket til de laveste 

 Egne af Østlandet fra Hvaløerne og Langesundsfjorden op til Hede- 

 marken. 



En ret lignende Art er Soløje-A. (I. hritannica L.), som 

 kendes fra Pile-A. paa sin, især opadtil tætte Behaaring, sine 

 hvidfiltede Svøbblade og haarede Frugter. Den vokser paa høje 

 Enge og Overdrev ved Stranden og er ikke sjælden ved Kysterne 

 af de sydligere Dele af Danmark, men mangler i Norge. 



I Central-Europa, hvor der findes adskillige Alant-Arter, 

 forekommer en Art (Inula ensifolia L.), der ligner Pile-A. meget, 

 men har meget smallere Blade, der er helrandede og hvis grovere 

 Sidenerver løber paa langs gennem Bladet parallelt med Midtnerven 

 (se Tavle 530 B). Den nævnes her af Hensyn til den paa næste 

 Tavle afbildede Alant. 



Tavle 530. A. Pile -Alant (Inula salicina). Fig. 1. Den vandrette 

 Rodstok med et Sideskud og den nederste Del af den oprette Stængel. Fig. 2. 

 Den øvre, blomstrende Del af Planten. Fig. 3. Et Blad i Høstdragt, set fra 

 Undersiden. Fig. 4. Frugt med hvid Fnug (Vi). — B. Blad af I. ensifolia, visende 

 det ejendommelige Nervenet ('/2). 



531. Gotlands-Alant, Inula Yrdbélyiana Kerner. 



Paa Tavle 531 er atter afbildet en af de Plante-Arter, som 

 i Norden kun findes paa Gotland og Øland i Østersøen, men hvis 

 egentlige Hjem er længere sydøst paa (se S. 3). 



Gotlands-Alanten, som forøvrigt kun findes i ringe Mængde 

 paa Gotland, er i nyere Tid af svenske Botanikere blevet tydet 

 som en Bastard mellem Pile-Alant og den ovenfor nævnte I. ensi- 

 folia. Ganske vist kendes den sidste ikke fra Gotland, men det 

 kan saare vel tænkes, enten at Bastarden selv er indvandret, eller 

 at I. ensifolia tidligere har levet paa Gotland, men nu er uddød. 



Naar man mener, at Gotlands-Alanten er en Krydsning, er 

 det, fordi dens Karakterer ligger mellem de to formodede Forældres: 

 Bladene er meget smallere end hos Pile-Alanten og uden omfattende 

 Grunddel ; de er oftest helrandede, men Nerveforløbet er en Mellemting 

 mellem det hos de to Stamarter. Kurvene er enlige med mere 

 tiltrykte og lidt haarede Svøbblade. Stænglerne er opstigende, 

 15 — 20 cm høje, ikke stivt oprette som hos Pile-Alant. 



Tavle 531. Fig. 1. Plante med underjordisk Rodstok og to opstigende, 

 bladbærende Skud, hver endende med en stor gulblomstret Kurv. Figg. 2 og 3. 

 Dele af Blade for at vise Nervernes Forløb (V«)- 



