12 



532. Almindelig Loppeurt, Pulicaria prostrata (Gilib.) Aschers. 



Slægten Loppeurt (Pulicaria) staar nær ved Slægten Alant. 

 Den vigtigste Forskel er, at Fnugstraalerne hos Alant staar i én 

 Kreds (se Tavle 530, Fig. 4) og alle er haarformede, medens Loppe- 

 urt har to Kredse, hvoraf den indre er som hos Alant, medens den 

 ydre Kredses Straaler er ganske korte og børsteformede (se Figg. 4 

 og 5). 



Den afbildede Art er en enaarig, stærkt grenet, 10 — 30 cm 

 høj Urt, hvis Stængler kan være oprette, opstigende eller endog 

 nedliggende. Hele Planten er haaret af bløde Haar. Kurvene, 

 som er talrige, er smaa og ubetydelige i Sammenligning med Alan- 

 ternes. Blomsterne er gule. De tungeformede Randkroner er korte 

 og naar næppe udenfor de længste af de talrige, stærkt haarede 

 Svøbblade. 



Alm. Loppeurt er en Ukrudtsplante, som findes ved Gadekær 

 og Veje i Landsbyer og paa lignende Steder. Det er en Plante, 

 som er sjælden i Norden. I Danmark var den tidligere at finde i 

 adskillige Landsbyer, mest i den sydlige Del af Landet, men nu 

 ses den kun meget sjældent. I Norge mangler den helt (har en Gang 

 for mange Aar siden været fundet ved Kristianssand). 



Bedre Borgerret i Norden, ganske vist kun i Danmark, har 

 den langt anseligere Strand-Loppeurt (P. dysenterica (L.) Bernh.), 

 som i Ydre meget ligner en Alant. Det er en fleraarig, selskabeligt 

 voksende, opret Urt paa 20 — 60 cm's Højde. Stænglen er grenet, 

 uldhaaret-filtet, og Kurvene er gulblomstrede med veludviklede lange 

 tungeformede Randkroner. 



Den blomstrer i Sensomren (Juli — September) og findes ret 

 hyppigt, ofte i store Bestande, paa fugtige Strandenge i Østersø- 

 Omraadet, altsaa den sydligste Del af Danmark. 



Tavle 532. Fig. 1. Blomstrende Plante. Fig. 2. Kurv henimod Afblomst- 

 ring (Vi). Fig. 3. Krone og Griffel af Randblomst (Vi). Fig. 4. Skiveblomst (Vi). 

 Fig. 5. Moden Frugt med sin Fnug (Vi). 



533. Trefliget Ambrosie, Ambrosia trifida L. 



Hos de fleste Kurvblomstrede — saaledes ogsaa hos de hidtil her 

 i Tillægsbindet omtalte Arter — er Bægeret udviklet som en Fnug, 

 der tjener til Frugtens Spredning. Men der er dog i BNF 

 omtalt adskillige Arter, hvor Fnuggen er ringe udviklet eller helt 

 mangler. Frøspredningen kan da ske ved Vindens Hjælp, idet de ela- 

 stiske Stængler med Kurvene med de modne Nødfrugter sættes i Be- 



