13 



vægelse af Blæsten, saaledes at de smaa Frugter slynges ud, saa- 

 kaldtVindslyngspredning. Der er imidlertid ogsaa Kurvblomstrede, 

 hvis Frøspredning foregaar ved Dyrenes Hjælp. I BNF omtaltes 

 saaledes Burre (S. 5), hvor Kurvens Svøbblade er omdannede til 

 Krogbørster, og Brøndsel (S. 14), hvor Frugten er forsynet med 

 2—4 stive Børster besatte med Modhager; i begge Tilfælde er de 

 egnede til at hefte sig fast i Menneskets Klæder eller i Dyrs Pels 

 og paa den Maade at føres omkring og spredes. 



Hos den paa Tavle 533 afbildede Ambrosie og hos den paa- 

 følgende (534) Braadfrø mangler Fnuggen ogsaa helt; men her er 

 tillige sket betydelige andre Forandringer, saaledes at disse to 

 Slægter naturlig danner en særegen lille Gruppe (Ambrosieæ), som 

 endog tidligere har været tildelt en mere selvstændig systematisk 

 Plads paa Grund af den mærkelige Udformning af Hunblomsterne. 

 Hanblomsternes Bygning er imidlertid saaledes, at det er rigtigst 

 at betragte Gruppen blot som en afvigende Gren af Straaleblom- 

 stredes store Afdeling. 



Hos Ambrosie sidder Hanblomsterne i nikkende Kurve, som 

 danner en Klase i Spidsen af Skuddene. Kurvsvøbet er en flad 

 skaalformet Dannelse, som indeslutter 15—30 Blomster (Fig. 2); 

 disse har en klokkeformet Krone (Fig. 3), ud af hvilken de sæd- 

 vanlige 5 Støvknapper stikker deres Spids; imellem dem er der en 

 Griffel og et knapformet Ar, altsaa Rudimenter af det hunlige 

 Element i Blomsten. Nedenfor de hanlige Kurve sidder nogle fli- 

 gede Støtteblade, i hvis Hjørner nogle faa, meget uanselige, hunlige 

 Kurve findes (Fig. 4). En saadan Kurv (Fig. 5) bestaar af et 

 krukkeformet Svøb med nogle Udvækster paa (det maa antages at 

 være opstaaet ved Sammenvoksning af en Del Svøbblade, hvis 

 yderste Dele forbliver frie), og ud af dets Spids rager to lange Ar- 

 grene. Skærer man denne hunlige Kurv igennem paa langs, ser 

 man, at den kun indeslutter én Hunblomst, og denne bestaar alene 

 af Støvvejen, altsaa Frugtknude, Griffel og Argrene, idet baade 

 Fnug (Bæger) og Krone er faldet bort. 



Bestøvningen finder hos disse ejendommelige Kurvblomstrede 

 Sted ved Vindens Hjælp, og efter Befrugtningen udvikler Frugt- 

 knuden sig til en tyndskallet Nød, som sidder indesluttet i det 

 efterhaanden haarde og træagtige og tornede Svøb. Der dannes 

 en saakaldt „falsk Frugt" (Figg. 6 og 7), idet det hele virker som 

 en Nødfrugt; dog er dens haarde Skal dannet af Svøbet, ikke af 

 Frugtknudens Væg. Den synes ikke at være tilpasset paa nogen 

 speciel Maade til Spredning. 



