15 



Tavle 534. Fig. 1. Øvre Del af en Plante med modne Frugter. Fig. 2. 

 Hanlig Kurv (Vi). Fig. 3. Enkelt Hanblomst («/i). Fig. 4. Hunlig Kurv med 

 to tvedelte røde Argrene ragende frem mellem de mange Krogbørster ('/i). 

 Fig. 5. Hunlig Kurv i Længdesnit (^/i). Fig. 6. Moden Frugt skaaret igennem 

 paa tværs (*/i). Fig. 7. Enkelt Krogbørste, stærkere forstørret (^/i). 



535. Lugtløs Kamille, Matricaria inodora L. 

 N. Balderbraa. Isl. Baldursbrå. 



I BNF afbildedes paa Tav. 12 den Vellugtende Kamille 

 (M. chamomilla L.) og desuden af Lugtløs Kamille (M. inodora) 

 en enkelt Kurv skaaret igennem paa langs og i Teksten (S. 12) om- 

 taltes den sidste med et Par Ord. Paa Tavle 535 afbildes nu 

 Lugtløs K. mere indgaaende, baade den sædvanlige Markform (A.) 

 og den ved Stranden voksende Form (B; var. maritima L.). 



Slægten Kamille (Matricaria) hører til en Afdeling af Asters- 

 gruppen, der har sædvanligt udviklede Kurve med rørformede og 

 tvekønnede Skiveblomster og i Reglen med tungeformede, hvide og 

 hunlige Randblomster; Blomsterlejet mangler Avner, og Frugterne 

 mangler Fnug, og er derfor ikke tilpassede til at spredes ved Vin- 

 dens Hjælp. løvrigt er Frugterne (se Fig. 3 — 5 og 8) butkantede 

 med lystfarvede, fremspringende Længderibber og foroven en lav, 

 ofte noget takket Krave. 



Ejendommelig for Kamille-Slægten er endvidere de flere Gange 

 fjersnitdelte, glatte Blade, hvis Afsnit nærmest er traadformede. 



Lugtløs Kamille skelnes fra Vellugtende K. bl. a. ved det solide, 

 fladt hvælvede Blomsterleje (hos Vellugtende K. hult og keglefor- 

 met, se Afbildningerne paa Tav. 12) og ved den svage, ret ubeha- 

 gelige Lugt. 



Det er en overmaade almindelig Ukrudtsplante, særlig paa 

 Agre og Græsmarker, og anses i Danmark for at høre til det ond- 

 artede Ukrudt. Den er enaarig og kan i Sommerens Løb, naar den 

 vokser paa frugtbar Bund, naa en betydelig Størrelse og blive meget 

 stærkt grenet. Hver Gren ender med en Blomsterkurv med talrige 

 Blomster. Planten kan derved blive overordentlig frugtbar. Man 

 har af et enkelt Individ høstet ikke mindre end noget over 300000 

 Frugter, saa det vil let forstaas, at den kan være en ubehagelig 

 Ukrudtsplante, selv om den som enaarig naturligvis ikke kan 

 hamle op med fleraarige Ukrudtsplanter som Ager-Tidsel og Følfod. 



Som Ukrudtsplante er den udbredt over hele Danmark og i Norge, 

 hvor Professor J. HOLMBOE siger om den: „Fra Havets Niveau stiger 

 den saa højt som Bebyggelsen gaar, og intet Sted gør den sig 

 stærkere gældende end paa den meget kvælstofrige Jordbund om- 



