16 



kring Lappejammer og Fiskevær i den nordligste Del af Landet". 

 Ogsaa paa Færøerne og Island er den meget hyppig omkring Huse 

 og paa Tun, og meget ofte ser man de græstørvklædte Tage helt 

 hvide af den iøjnefaldende og smukke Plantes Blomster. 



Den forekommer, som nævnt ovenfor, ogsaa ved Stranden, og 

 paa Klippe- eller Stenstrand gærne i den særegne Form (var. ma- 

 ritimd), der er afbildet paa Tavle 535 som B. Naar man sammen- 

 ligner den med Markformen, vil man se flere karakteristiske For- 

 skelligheder: lavere og oftest nedliggende Vækst (fleraarig i Mod- 

 sætning til den enaarige Markform), tykkere og kortere Bladafsnit 

 — det er en almindelig Karakter hos Strandplanter, at deres Blade 

 er tykke og kødede (sukkulente) — og mørkere Kurvsvøbblade (se 

 Fig. 7). I Reglen er Frugternes lyse Kantribber (se Fig. 8) stær- 

 kere udviklede, hvad der har til Følge, at Strandformens Frugter 

 paa Grund af luftførende Væv i Kantribberne er i Stand til at flyde i 

 Vandet, saaledes at Planten kan spredes ved Vandets Hjælp ; dette 

 er derimod ikke Tilfældet med Markformen. 



Strandformen er hyppig ved Kysterne af Norge, Island og 

 Færøerne og findes ogsaa i Danmark, hvor den er særdeles vel 

 udpræget paa Bornholms Strandklipper. Som Strandplante findes 

 den forøvrigt i mange arktiske Egne. 



Som Tilfældet er med saa mange vidt udbredte Arter, der 

 forekommer under meget forskellige Naturforhold baade hvad Klima 

 og Vokseplads angaar, bestaar Lugtløs Kamille af en hel Række, 

 sandsynligvis arveligt konstante, Sraaaformer, men endnu foreligger 

 der ingen nærmere Udredelse af deres indbyrdes Forhold. Det er 

 rimeligt at antage, at Stranden har været Plantens oprindelige og 

 naturlige Vokseplads, og at den derfra er indvandret til den dyr- 

 kede Jord, der i flere Henseender bød paa lignende Voksekaar: 

 aaben og næringsrig Bund. Adskillige af vore Ukrudtsplanter har 

 sandsynligvis lignende Oprindelse; det er Strandplanter som ved Ager- 

 dyrkningen er gaaet over til at blive Agerukrudt; dette gælder 

 f. Eks. Mælde- Arter. 



Det gamle nordiske Navn „Baldersbraa" betyder Balders 

 Øjenbryn, og det skal muligvis forklares saaledes, at den var hel- 

 liget Balder som et Symbol paa Solen. De gule Skiveblomster er 

 da Solskiven og de hvide Randblomster er de fra Skiven udgaaende 

 Solstraaler. 



Tavle 535. A. Markformen. Fig. 1. Skud med to blomstrende Kurve. Fig. 2. 

 Et af de ydre Kurvsvøbblade C/i). Fig. 3. Frugt af Skiveblomst set fra Indersiden 

 ('70. Fig. 4. Samme set fra Ydersiden ('70. Fig. 5. Frugt af Randblomst ('70- — 

 B. Strandformen (var. maritima L.). Fig. 6. Hele Planten i Blomstring. Fig. 7. Et 

 af de ydre Kurvsvøbblade (70- Fig. 8. Frugt af Skiveblomst ('70. 



