21 



540. Filtet Hestehov, Petasites simrius (Retz.) Rchb. 



To Arter af Slægten Hestehov (Petasites) er allerede afbil- 

 dede i BNF, nemlig Pestilensurt (P. ovatns Hill,, Tavle 24) og 

 Fjæld-Hestehov (P. frigidus Fr., Tavle 25). En tredje Art af- 

 bildes her (paa Tavle 540). Den bærer Navnet Filtet Hestehov 

 paa Grund af sin hvidfiltede Haarklædning. 



Skudbygningen er i det væsentlige ens hos alle disse Arter: 

 grenede, underjordiske, kraftige Skud, som opadtil frembringer 

 blomstrende Skud tidligt om Foraaret og lidt senere rosetstillede, 

 langstilkede store Blade. Paa Grund af disse Skudforhold optræder 

 Hestehov-Arterne gærne selskabeligt og kan dække ret store Par- 

 tier af Overfladen, saaledes at andre Planter kun vanskeligt kan 

 finde Plads mellem dem. 



De blomstrende Skud bærer forneden ret talrige, skælagtige 

 Blade, der ligesom Stænglen er blege eller noget rødligt anløbne 

 samt noget filthaarede; foroven findes en kort Klase af Kurve 

 med ret smaa, bleggule Blomster. Der er foran (BNF, S. 19—20) 

 omtalt, at Hestehov-Arterne har to Slags Individer: 1. hanlige, 

 som tilsyneladende er tvekønnede, idet de rørformede Blomster i 

 Kurven bærer baade Støvdragere og Støvvej, men den sidste er 

 gold; i Reglen findes dog tillige i Randen af Kurven nogle ganske 

 snævert rørformede (traadformede) Blomster uden Støvdragere og 

 med ikke frugtbare Støvveje. 2. hunlige, hvis Blomster i Kurven 

 næsten alle er traadformede og med Støvvej alene, men oftest er 

 der dog ogsaa enkelte tilsyneladende tvekønnede, rørformede Blom- 

 ster i Midten. Kun hvor begge Slags Individer vokser sammen, 

 sker der Frugtsætning. Den i Middelalderen til Norden indførte 

 Pestilensurt sætter hos os aldrig Frugt, fordi kun de hanlige Indi- 

 vider er kommet hertil, medens den i Fjældene hjemmehørende 

 Fjæld-Hestehov er frugtbar. 



Filtet Hestehov har det i denne Henseende paa en ejendom- 

 melig Maade. Den findes paa sandede Strandbredder i Danmark 

 fra Stevns-Halvøen sydefter til Falster og Lolland og desuden i 

 Sverige i Ystad-Egnen, men overalt kun Hunplanter. Derimod 

 vokser Hanplanterne paa de sandede Bredder af Indsøen Ringsjon 

 midt i Skaane. Den kan følgelig heller ikke sætte Frugt i Norden, 

 og Blomstringen er forøvrigt ogsaa mange Gange meget sparsom. 



Meget iøjnefaldende er dens smukke og store Blade. De er 

 bredt trekantede med størst Bredde paa tværs ; de to Flige er oftest 

 i Spidsen noget tvetandede. Bladstilken er filtet, og Bladets Un- 

 derside er snehvid af tæt Filt, medens Oversiden, som paa det 



