23 



er, og ligeledes paa Færøerne, Island og Grønland ; derimod er 

 den vidt udbredt i arktiske og alpine Egne af baade Europa, Asien 

 og Nord-Amerika. I Asien, hvor Slægten sandsynligvis har sin 

 Hjemstavn, findes talrige, ofte højst ejendommeligt byggede Arter, 

 især i det store indre Højland (Tibet, Himalaya). 



Beslægtede med Saussurea er Eng-Skær (Serratula tmdoria 

 L., Tavle 9), som omtaltes i BNF, S. 9. De hører begge til en 

 helt anden Afdeling af Kurvblomstrede end de hidtil behandlede, 

 nemlig til Tidselgruppen (Cynareæ), men de har ikke Gruppens 

 sædvanlige Udseende, idet de ikke er tornede og stikkende. Blom- 

 sterbygningen er imidlertid den for Tidselgruppen karakteristiske: 

 alle Blomsterne i Kurven er ens og tvekønnede, og Kronen er re- 

 gelmæssig og rørformet (se Figg. 3 og 4); endvidere er der en 

 haarbesat Opsvulmning under det tvegrenede Ar (se Fig. 4). Hyp- 

 pigst er Svøbbladene tornede og spidse, men her hos Fjæld-Skær 

 er dette ikke Tilfældet, derimod er de frynset-haarede i Randen. 



Som Tavlen viser, er Fjæld-Skær en stivt opret Urt med 

 Løvblade spredt opad Stænglen og med en Halvskærm af Kurve i 

 dennes Spids. Svøbbladene er mørkt-blaaviolet farvede og Rand- 

 haarene lyse. Kronerne er rødlige, medens Støvknaprøret er blaa- 

 ligt. Hele Blomsterstanden gør derfor et noget dystert blaaviolet 

 Indtryk, hvori dog dels de lyse Randhaar, dels den fremtittende 

 Fnug lyser op. Denne Fnug har fint fjerformede Straaler. 



Fjæld-Skær blomstrer hen paa Sommeren, i Juli — August, og 

 dufter ret stærkt; den bliver 20 — 40 cm høj. 



Tavle 542. Fig. 1. Blomstrende Plante. Fig. 2. Kurv i Blomstring (Vi). 

 Fig. 3. Ung Blomst, Arret er endnu ikke kommet til Syne i Spidsen af Støv- 

 knaprøret (*'i). Fig. 4. Ældre Blomst med fremtraadt Ar (Vi). 



543. Kruset Tidsel, Carduus crisjms L. 

 N. Kruse-tistel. 



I BNF er allerede (S. 1—4) omtalt flere Tidsel- Arter og tre 

 er afbildede (Tavle 1 — 3); de hører alle til Slægten Cirsium. Der 

 findes imidlertid en anden Slægt, Carduus, som af Ydre ganske 

 ligner CirsiumSlægten ; men den har den Ejendommelighed, at 

 Fnugstraalerne er ugrenede, medens de hos Cirsium er fjerformede. 

 Af Carduus-Slægien afbildes de to hyppigste Arter paa Tavlerne 

 543 og 544. 



Kruset Tidsel er et godt Eksempel paa, hvad man plejer 

 at forstaa ved Ordet Tidsel: en kraftig Urt, som er tornet og 

 stikkende. Bladene er fjersnitdelte og Afsnittenes Rande løber ud 



