25 



Sjælland, men ellers ret sjælden, og i Norge er den et meget sjæl- 

 dent, tilfældigt indført Ukrudt, mest ved Havnebyer i den sydlige 

 Del af Landet. 



Tavle 544. Fig. 1. Stykke af en blomstrende Stængel. Fig. 2. Grund- 

 blad. Fig. 3. Blomst (Vi). Fig. 4. Frugt med Fnug [Vi). 



545. Sort Knopurt, Centaurea nigra L. 



Af Slægten Knopurt (Centaurea) er der tidligere i BNF om- 

 talt Kornblomst (Centaurea cyanus L., Tavle 7) og Stor Knop- 

 urt (C. scahiosa L., Tavle 8); paa Tavle 545 afbildes endnu en 

 Art: Sort K. (C. nigra L.). Karakteristisk for vore Arter af 

 Slægten er, at Kurvens Svøbblade ikke ender med en Torn, men 

 med et tørt Vedhæng, som er stærkt fliget eller frynset (se Fig. 2), 

 samt at de yderste Blomster i Kurven er større end de andre og 

 golde. Dette sidste gælder dog ikke, eller kun i ringe Grad, den 

 her afbildede Art. I de vegetative Dele afviger Slægten fra Tids- 

 lerne ved, at Bladene ikke er tornede. 



Sort Knopurt er en fleraarig, 20—80 cm høj Urt med hel- 

 randede eller svagt og fjærnt tandet-fligede Blade. Stænglerne ud- 

 gaar gærne flere sammen fra samme Rod og er grenede med enlige, 

 endestillede Kurve. Svøbbladenes Vedhæng er meget mørke, — deraf 

 Artsnavnet sort, idet hele Svøbet er sortbrunt. Blomsterne har 

 rødviolette Kroner og i Reglen ingen golde Randblomster. Derved 

 og ved Tilstedeværelsen af en kort Fnug (Fig. 4) samt ved det 

 regelmæssigt frynsede Kurvsvøbvedhæng afviger Sort K. fra Al- 

 mindelig Knopurt (C. jacea L.), som er meget hyppigere i Nor- 

 den, særlig i Danmark, hvor Sort K. kun findes meget sjældent 

 som tilfældigt indslæbt Plante. 



I Norge træffes Sort K. i Kystegnene fra Kristianiafjorden 

 mod Nord omtrent til Molde og er især hyppig ude ved Havet paa 

 Vestlandet. Dens Udbredelse er udpræget vestlig, idet den f. Eks. 

 paa de britiske Øer er meget almindelig og træder i Stedet for 

 Alm. Knopurt. 



Frugterne (Fig. 5) har, som nævnt, en ubetydelig Fnug, der 

 ikke kan gøre nogen Nytte ved Frøspredningen. De spredes ved 

 Myrernes Hjælp, idet der ved deres Grund er et næringsrigt Parti, 

 som Myrerne tiltrækkes af. Dette Organ har altsaa her en helt 

 anden Plads end hos Tidslen, hvor det fandtes i Spidsen af Frugten 

 (se S. 24). 



Sort K. vokser paa græsklædte Skraaninger og ret tør Mark 

 og blomstrer i Højsommeren. 



