27 



(se Figg. 3 og 4, som viser den Forskel i Næblængde, der kan 

 findes mellem de forskellige Frugter i samme Kurv). Fnuggen 

 bestaar hos Kongepen af fjerformede Straaler. Endnu et Forhold 

 kendetegner K. overfor de andre Slægter af Gruppen, nemlig at 

 Blomsterlejet, som plejer at være nøgent, her har lange Avner, der 

 støtter Kurvens enkelte Blomster. 



Plettet Kongepen er en fleraarig Urt med brede, ruhaarede og 

 grundstillede Blade, som gærne er noget brunplettede. I Reglen 

 udgaar der kun én Stængel fra Bladrosetten; den bliver 20 — 60 cm 

 høj og grener sig opadtil i nogle faa, ret lange Grene, som i Spidsen 

 bærer en enlig, stor og gul Kurv. Baade Stængler og Svøbblade 

 er stivhaaret-ru. 



Planten blomstrer i Juni — Juli og er da en Pryd for de græs- 

 eller lyngklædte Bakker, hvor den oftest vokser. Den findes i de 

 fleste Egne af Danmark, men ikke videre hyppigt. I Norge fore- 

 kommer den i den sydlige Del, især paa Østlandet, og naar mod 

 Nord til Søndmore og Opdal samt Lierne. Den kan gaa ret højt 

 til Fjælds, endog over Skovgrænsen. 



Tavle 547. Fig. 1. Den grundstillede Løvbladsroset og den nederste Del 

 af Stænglen. Fig. 2. Den øvre Del af Stænglen med 3 Kurve. Fig. 3. Frugt 

 med Fnug (Vi). Frugt uden Fnug, men med langt Næb (Vi). 



548. Stivhaaret Borst, Leontodon hispidus L. 

 N. Følblom. 



Slægten Borst (Leontodon) udmærker sig, som allerede om- 

 talt under Høst-Borst (L. autumnalis L., Tavle 37), ved, at dens 

 Frugter ikke har Næb, og at deres Fnug er skiddentgul og fjer- 

 formet. 



Stivhaaret Borst er, som dens Artsnavn antyder, beklædt med 

 stive Haar, som er 2 — 3-delte. Dette gælder særligt de grundstil- 

 lede, bugtet-tandede Løvblade. Stænglerne udgaar fra Bladrosetten 

 og er ugrenede og bærer en enlig Kurv i Spidsen. Kurvsvøbet er 

 stærkt haaret. 



Det er en fleraarig, 10 -25 cm høj Urt, som blomstrer hele 

 Sommeren. Den vokser paa Marker, Bakker og høje Enge og er tem- 

 melig almindelig i Danmark. I Norge er den derimod sjælden; 

 den findes dels ved Kragerø, dels paa den ydre Del af Haugesunds- 

 halvøen med omliggende Øer. Flere Forhold tyder paa, at den 

 først for nylig er indvandret til Landet og er i Færd med at ud- 

 brede sig. 



